Podnikatelské baroko
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/52/Praha_Kunratice_Uhlavska_10.jpg/220px-Praha_Kunratice_Uhlavska_10.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1b/Podnikatelske_baroko_Sestajovice.jpg/220px-Podnikatelske_baroko_Sestajovice.jpg)
Podnikatelské baroko je pejorativní označení pro stavební styl, který se prosadil v České republice, na Slovensku i v jiných postkomunistických zemích ve výstavbě rodinných domů především v devadesátých letech 20. století. Stavby tohoto druhu však vznikají po celém světě, ovšem například v severní Americe či státech západní Evropy nebyla kontinuita těchto konzervativně pojatých staveb nikdy přerušena. „Podnikatelské baroko“ se vyznačuje nabubřelostí, okázalostí a stylovou bezradností.[1] Patří sem levně provedené, avšak zdánlivě luxusně vyhlížející domy, které se inspirují u všech možných historických slohů. Za stavbu podnikatelského baroka naopak nepovažujeme stavbu, která vychází z historie, avšak čerpá pouze z jednoho slohu, je vkusně povedená, stavěná například z kamene a jde tak spíš o historickou kopii, případně historií inspirovanou postmoderní stavbu, která může mít kladný architektonický význam.[2][3]
Stavby podnikatelského baroka jsou typické zejména pro satelitní předměstí vesnic a měst, budovaná od počátku 90. let, která znehodnocují přírodní i urbanistické kvality krajiny a zásadně přispívají k vytváření tzv. sídelní kaše.
Kořeny vzniku
Architekt Pavel Hron, dlouhá léta působící v Německu a Švýcarsku tvrdí, že každý společenský převrat přináší v architektuře nabubřelost a nevkus. Jako hlavní příčinu označuje fakt, že se obvykle rychle dostanou k penězům vrstvy, které dříve patřily ke spodním patrům společenské pyramidy. Tyto vrstvy sice nemají vkus, ale potřebují rychle prezentovat své nové bohatství, dát na odiv svůj úspěch. Stejná situace byla v Německu po druhé světové válce. Ve Švýcarsku, které je po dlouhá staletí stabilní zemí, se takový fenomén vůbec neobjevil. Na východ od České republiky, na Ukrajině nebo v Rusku, ale třeba i v balkánských zemích, je tento jev ještě daleko výraznější.[1] Mnohé luxusní vily jsou třeba inspirovány latinskoamerickými sídly apod.
Charakteristické znaky
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fd/%C5%BDelivsk%C3%A9ho%2C_hotel_Don_Giovanni_od_Vinohradsk%C3%A9_3.jpg/220px-%C5%BDelivsk%C3%A9ho%2C_hotel_Don_Giovanni_od_Vinohradsk%C3%A9_3.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8c/P%C5%99%C3%ADz%C5%99enice_-_d%C5%AFm_na_ul._Mod%C5%99ick%C3%A1.jpg/220px-P%C5%99%C3%ADz%C5%99enice_-_d%C5%AFm_na_ul._Mod%C5%99ick%C3%A1.jpg)
Charakteristickými znaky podnikatelského baroka jsou:[1]
- stylová nejednotnost, kdy se bez jakýchkoliv pravidel kombinují různé stavební slohy a stavební styly
- velikost stavby je ve zřejmém nepoměru k velikosti pozemku – velké stavby na malých pozemcích
- zdání luxusu, kde jsou ale původní ušlechtilé materiály nahrazovány cenově dostupnějšími náhražkami (plastová okna, betonová zámková dlažba)
- různé historizující stavební prvky
Další znaky
Pokud stavba odpovídá alespoň 6 z následujících 10 charakteristik, určitě se jedná o dílo podnikatelského baroka:[1]
|
|
Typické projevy podnikatelského baroka
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5b/Trnov%C3%A1%2C_d%C5%AFm_s_kohoutem.jpg/220px-Trnov%C3%A1%2C_d%C5%AFm_s_kohoutem.jpg)
Podle architekta Zdeňka Lukeše[1] bylo podnikatelské baroko spontánní reakcí na uniformitu socialistické architektury. Je výsledkem podvědomé negace všeho, co charakterizovalo předchozí stavební styl.
- Dům musí být hodně velký, protože panelákové byty byly malé.
- Dům nesmí mít plochou střechu (to symbolizuje panelák a město), musí mít venkovský styl.
- Dům musí být tvarově co nejpestřejší – proto se používají balustrády, do oblouku zaklenutá okna a dveře, dórské sloupy, věžičky, dvojramenná schodiště, sádroví lvi, kašny a kamenné obezdívky. Veliká členitost domů však zvyšuje energetickou náročnost domu a neekologičnost.
- Dům musí být barevný.
- Dům musí být opakem nudného života v paneláku – musí poskytovat bohaté možnosti trávení volného času – proto lze u domů postavených v podnikatelském baroku často spatřit bazén, houpačky, grily, venkovní krb, kuželník, saunu apod.
- Dům nemusí brát žádný ohled na své okolí – investor je silný jedinec a sounáležitost s místní komunitou je přežitek starého režimu – proto vedle sebe může stát pseudozámeček, gotický hrádek, minimalistická stavba nebo vesnický statek.
- „Můj dům-můj hrad“ – kolem dokola stojí vysoká zeď nebo alespoň prkenný plot vyřezávaný do obloučku a kovaná brána. Častokrát je dům hlídaný také i kamerovým systémem, či velkým psem. Dochází však následně k odcizení majitele domu a jeho okolí a rozbíjení vztahů v oblastech, kde se tyto domy budují. Jedná se o jeden z významných negativních jevů tzv. satelitních sídlišť.
Velký vliv na vznik podnikatelského baroka měly také nové technologické možnosti. V současné době již není nutné stavět pouze z místního dostupného materiálu, možnosti terénních úprav jsou prakticky neomezené a není potřeba domy citlivě zasazovat do krajiny. Lidé mají možnost cestovat po celém světě a tak mnozí z investorů zatoužili postavit na českém venkově středomořskou architekturu, kalifornskou vilku nebo bavorský alpský dům.
Úpadek
Podnikatelské baroko začalo být na ústupu již na konci 90. let a od té doby stále více upadá,[4][5][6][7] ale najdou se i čestné výjimky.[8] Zvláště velká sídla velmi těžko nacházejí nové majitele. Mezi hlavní důvody patří příliš osobitý vkus původních majitelů, který je často velmi okázalý a tak mnohdy působí nevkusně. Dalším problémem jsou vysoké náklady, které zahrnují nejen pořizovací cenu, ale i cenu rekonstrukce a do budoucna je nutno započítat i nemalé provozní náklady. Domy také nebývaly stavěny z příliš kvalitních materiálů, což platí hlavně u nemovitostí stavěných v satelitech poblíž hlavních měst. Jejich rekonstrukce často nedává ekonomický smysl. Odborníci odhadují, že životnost takových domů je cca 15 – 20 let.[6] Dalším z důvodů úpadku zájmu o tyto domy je také změna představy o bydlení. Zájemci dávají přednost menším energeticky pasivním stavbám, které šetří náklady na provoz.[5]
Odkazy
Reference
- ↑ a b c d e FEŘTEK, Tomáš. Top ten podnikatelského baroka. Reflex. 2003, č. 25, s. 36–43. Dostupné také z: http://www.suburbanizace.cz/clanky_www/Reflex.cz___Top_ten_podnikatelskeho_baroka.pdf
- ↑ HILBURG, Jonathan. Robert Venturi passes away. [s.l.]: The Architects newspaper Dostupné online.
- ↑ 6 Classical Buildings That Are Younger Than You Think [online]. [cit. 2020-07-06]. Dostupné online.
- ↑ Podnikatelské baroko je na ústupu [online]. idnes.cz, 2005-2-20 [cit. 2020-12-02]. Dostupné online.
- ↑ a b Téměř neprodejné. Vily podnikatelského baroka čekají na nové majitele i roky [online]. prazsky.denik.cz, 2019-7-24 [cit. 2020-12-02]. Dostupné online.
- ↑ a b Smutný konec podnikatelského baroka v Čechách [online]. bydlimechytre.cz, 2019-9-13 [cit. 2020-12-02]. Dostupné online.
- ↑ Nejlepší způsob, jak všem v okolí ukázat své bohatství, je mít drahé auto, značkové oblečení a obrovský dům. V devadesátých letech se však zapomnělo, že existuje také něco, čemu se říká vkus, a tak se zrodilo podnikatelské baroko. [online]. 2019-12-28 [cit. 2020-12-02]. Dostupné online.
- ↑ Zlatý záchod i kachle Versace. Bizarní vila u Brna vyjde na 110 milionů [online]. idnes.cz, 2016-5-16 [cit. 2020-12-02]. Dostupné online.
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Podnikatelské baroko na Wikimedia Commons
- Hubert Pavelek: Podnikatelské baroko, Obrazar, web o umění, 4. 3. 2008