Prokop Dvořecký z Olbramovic
Prokop Dvořecký z Olbramovic | |
---|---|
![]() Žeton Prokopa Dvořeckého z Olbramovic (1592) | |
Hejtman Žateckého kraje | |
Ve funkci: 1618 – ??? | |
Podkomoří | |
Ve funkci: 1619 – 1620 | |
Panovník | Fridrich Falcký |
Předchůdce | Purkart Točník z Křimic |
Nástupce | Kryštof Wratislav z Mitrowicz na Březině |
Člen direktoria Českého království za rytířský stav | |
Ve funkci: 24. květen 1618 – 4. listopad 1619 | |
Předchůdce | direktorium ustaveno den po pražské defenestraci |
Nástupce | činnost direktoria ukončena |
Úmrtí | 21. června 1621 Staroměstské náměstí nebo Praha |
Příčina úmrtí | poprava stětím |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Prokop Dvořecký z Olbramovic (* ? – 21. června 1621, Praha) byl rytíř z rodu Dvořeckých z Olbramovic, člen direktoria českých stavů v době stavovského povstání (1618–1620). Dříve působil jako císařský rada, za vlády zimního krále Fridricha Falckého vykonával post podkomořího (1619–1620).
Život
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d9/Prokop_Dvo%C5%99eck%C3%BD_z_Olbramovic%2C_Anna_z_Kralovic_-_%C5%BEeton_%281592%29_2.png/176px-Prokop_Dvo%C5%99eck%C3%BD_z_Olbramovic%2C_Anna_z_Kralovic_-_%C5%BEeton_%281592%29_2.png)
Prokop se narodil jako nejmladší syn Kuneše Dvořeckého z Olbramovic. Díky sňatku s Annou Vachtlovnou z Pantenova († 1590) získal kounické panství, které v roce 1599 prodal. Poté dva roky do roku 1601 držel Želiv a v roce 1601 koupil Mašťov a další statky v Krušných horách. V roce 1615 zakoupil Vršovice s Kystrou. Před povstáním zastával funkci nejvyššího berníka.[1] Roku 1618 se stal direktorem, správcem země, hejtmanem žateckého kraje[2] a podkomořím Fridricha Falckého. Se svou druhou ženou Annou z Kralovic měl dva syny Václava Štěpána († 1619) a Jana Ferdinanda.
Události po bitvě na Bílé hoře
Hned po bitvě na Bílé hoře žádal o milost, leč marně. V únoru 1621 jej dle císařského listu zatkli a uvěznili v Bílé věži Pražského hradu. Mimořádný tribunál jej odsoudil k popravě na Staroměstském náměstí spolu s dalšími „českými pány“. Původní verdikt zněl rozčtvrcení za živa, dostal částečné omilostnění, takže byl „pouze“ sťat.[3] Na popraviště vešel jako druhý z rytířského stavu a jako pátý v celkovém pořadí. Kat jeho hlavu pověsil na Staroměstské mostecké věži.
Reference
- ↑ http://leccos.com/index.php/clanky/dvorecky-,z-olbramovic-na-vrsovicich-prokop Archivováno 16. 7. 2020 na Wayback Machine. Dvořecký z Olbramovic na Vršovicích Prokop
- ↑ http://www.mastov.cz/historie/ Archivováno 20. 6. 2010 na Wayback Machine. Historie obce Maštov
- ↑ PETRÁŇ, Josef. Staroměstská exekuce. Praha: Rodiče, 2004. ISBN 80-86695-44-1. Kapitola Msta, s. 283.
Literatura
- PETRÁŇ, Josef. Staroměstská exekuce. 4. vyd. Praha: Rodiče, 2004. 320 s. ISBN 80-86695-44-1.
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |
Staroměstská exekuce | |
---|---|
Popravení páni | |
Popravení rytíři | Kašpar Kaplíř ze Sulevic • Prokop Dvořecký z Olbramovic • Fridrich z Bílé • Jindřich Otta z Losu • Diviš Černín z Chudenic • Vilém Konecchlumský z Konecchlumí • Bohuslav z Michalovic • Valentin Kochan z Prachové |
Popravení měšťané | Tobiáš Štefek z Koloděj • Ján Jesenský z Jeseného • Krištof Kober z Koberšperku • Jan Šultys z Felsdorfu • Maxmilián Hošťálek z Javořice • Leander Ryppel z Ruppachu • Jiří Haunšild z Fürstenfeldu • Jan Kutnauer ze Sonnenštejna • Šimon Sušický ze Sonnenštejna • Natanael Vodňanský z Uračova • Václav Maštěrovský z Jizbice • Jindřich Kozel z Peclinovce • Ondřej Kocour z Votína • Jiří Řečický • Michal Witmann • Šimon Vokáč z Chýš a Spicberku • symbolicky Martin Fruwein z Podolí |
Další aktéři |