Severská doba bronzová
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d0/Nordic_Bronze_Age.png/220px-Nordic_Bronze_Age.png)
Severská doba bronzová nebo Skandinávská doba bronzová je období v dějinách Skandinávie a části severního Německa vymezené zhruba lety 1750–500 př. n. l.[1] První důkazy užívání bronzu ve Skandinávii pocházejí z období 2000 př. n. l., avšak teprve okolo roku 1750 př. n. l. lze hovořit o systematičtějším přijetí technologie zpracování bronzu. Počátek tohoto období je spojován s příchodem lidí mluvících indoevropskými jazyky a jejich kulturou; tradiční výklad tyto obyvatele označuje za předky Germánů. Severské době bronzové předcházely skandinávské varianty kultur se šňůrovou keramikou a kultur se zvoncovitými poháry. Následuje ji předřímská doba železná, v níž vynikla Jastorfská kultura, spojovaná již s Germány.[2]
Kultura
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/96/Solvognen_DO-6865_2000.jpg/220px-Solvognen_DO-6865_2000.jpg)
Severská doba bronzová udržovala úzké obchodní vazby s mykénskou civilizací, s níž sdílí několik nápadných podobností. Byly také zjištěny některé kulturní podobnosti mezi severskou dobou bronzovou, kulturou Sintašta/Andronovo a rgvédskou kulturou v Indii. Spekuluje se též o kontaktu s Chetity a Egyptem.[3] Zjevné je též ovlivnění středoevropskou únětickou kulturou.[4] Lidé severské doby bronzové se aktivně zabývali vývozem jantaru a na naopak dováželi kovy (např. měď byla dovážena ze Sardinie, Pyrenejského poloostrova a Kypru). Stali se zkušenými kovodělníky. Počet a hustota kovodílen umožňují severskou dobu bronzovou označit za nejbohatší kulturu Evropy své doby. Vyspělost zpracování bronzu dokládá například Trundholmský sluneční vůz nalezený na severozápadě největšího dánského ostrova Sjælland.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/ce/Haga_0309_004.jpg/220px-Haga_0309_004.jpg)
Kulturní projevy zahrnují i stavbu mohyl (např. Håga ve Švédsku). Jen v Dánsku bylo mezi lety 1500 a 1150 př. n. l. postaveno minimálně 50 000 mohyl.[5] V dubových rakvích ze 14.až 13. století př. n. l. byla nalezena dobře zachovaná mumifikovaná těla. Ta byla mumifikována záměrně, a to zaléváním pohřebních mohyl vodou, aby se v hrobech vytvořilo bažinaté prostředí bez přístupu kyslíku. Tato praxe mohla být stimulována kulturními vlivy ze starověkého Egypta, protože se časově shoduje s výskytem egyptských artefaktů ve Skandinávii a výskytem baltského jantaru v Egyptě.[6]
Typické byly též skalní kresby (například v Bohuslänu).[7] Ve Skandinávii lze nalézt největší počet skalních rytin z doby bronzové v Evropě, a na západním pobřeží Švédska se jich nachází okolo 1500. Zdaleka nejčastěji byly zobrazovány lodě, zejm. hjortspringské.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1c/Landa_005.jpg/220px-Landa_005.jpg)
Jádrem sídel byly tzv. dlouhé domy. Některé dlouhé domy byly výjimečně velké (až 500 metrů čtverečních). Osady byly geograficky umístěny na vyvýšeném místě a měly tendenci být soustředěny blízko moře. Některá sídla fungovala jako regionální centra moci, obchodu, řemeslné výroby a kultu. Například opevněné město Hünenburg bei Watenstedt v severním Německu bylo popsáno jako obchodní stanice pro lidi ze Skandinávie a oblasti Baltského moře a také jako kultovní centrum a sídlo vládnoucí elity.[8]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/09/Lur-fra-Brudev%C3%A6lte_DO-10906_original.jpg/160px-Lur-fra-Brudev%C3%A6lte_DO-10906_original.jpg)
Zdrojem primární obživy bylo zemědělství (pěstování pšenice, prosa a ječmene, chov dobytka, ovcí a prasat. Využíván byl ale i rybolov a lov. Existují důkazy, že jako tažná zvířata byli používáni voli. Běžní byli domestikovaní psi, koně byli vzácnější a pravděpodobně byli jen symboly společenského postavení. Technika vozu taženého koňmi byla převzata patrně z Karpatské kotliny zhruba ve stejné době jako v Řecku.[9]
Kultura byla válečnická, ale zachovalost mnoha mečů a přileb dokazuje, že řada zbraní měla spíše ceremoniální význam. Předpokládá se, že vnitrokulturní násilí bylo malé, agrese směřovala především k vnějším nepřátelům.
Neexistují žádné ucelené znalosti o severském náboženství doby bronzové, o panteonu bohů, světovém názoru nebo způsobu jeho praktikování. Mnoho nálezů ale naznačuje kult slunce, uvažuje se, že jeho pozůstatky pronikly do germánské mytologie (např. bohyně Sol). Možné je i zbožnění zvířat a ženy (matky či Země), ale opět jde o předpoklad založený hlavně na stopách v pozdější mytologii (bohyně Nerthus). Párovost obětních artefaktů naznačuje i uctívání božských dvojčat či dvojice bohů. Oběti byly i lidské. Obřadními místy byly podle všeho hlavně bažiny a jezera. K obřadům byly užívány patrně lesní rohy zvané lury.
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Nordic Bronze Age na anglické Wikipedii.
- ↑ WILKES, Adam. The Nordic Bronze Age. www.academia.edu. Dostupné online [cit. 2023-07-06].
- ↑ SÖRMAN, Anna; OJALA, Karin. Iron in the Nordic Bronze Age and Early Pre-Roman Iron Age – Visibility, Colour Contrasts and Celestial Associations. Norwegian Archaeological Review. 2022-07-03, roč. 55, čís. 2, s. 107–139. Dostupné online [cit. 2023-07-06]. ISSN 0029-3652. DOI 10.1080/00293652.2022.2068157. (anglicky)
- ↑ KRISTIANSEN, Kristian; LARSSON, Thomas B. The Rise of Bronze Age Society: Travels, Transmissions and Transformations. [s.l.]: Cambridge University Press 470 s. Dostupné online. ISBN 978-0-521-84363-8. (anglicky) Google-Books-ID: di7Dc7Y1ETYC.
- ↑ FREI, Karin Margarita; BERGERBRANT, Sophie; SJÖGREN, Karl-Göran. Mapping human mobility during the third and second millennia BC in present-day Denmark. PLOS ONE. 21. 8. 2019, roč. 14, čís. 8, s. e0219850. Dostupné online [cit. 2023-07-06]. ISSN 1932-6203. DOI 10.1371/journal.pone.0219850. PMID 31433798. (anglicky)
- ↑ HOLST, Mads Kähler; RASMUSSEN, Marianne; KRISTIANSEN, Kristian. Bronze Age ‘Herostrats’: Ritual, Political, and Domestic Economies in Early Bronze Age Denmark. Proceedings of the Prehistoric Society. 2013-12, roč. 79, s. 265–296. Dostupné online [cit. 2023-07-06]. ISSN 0079-497X. DOI 10.1017/ppr.2013.14. (anglicky)
- ↑ VARBERG, Jeanette; GRATUZE, Bernard; KAUL, Flemming. Between Egypt, Mesopotamia and Scandinavia: Late Bronze Age glass beads found in Denmark. Journal of Archaeological Science. 2015-02-01, roč. 54, s. 168–181. Dostupné online [cit. 2023-07-06]. ISSN 0305-4403. DOI 10.1016/j.jas.2014.11.036. (anglicky)
- ↑ HORN, Christian. Warriors as a Challenge: Violence, Rock Art, and the Preservation of Social Cohesion During the Nordic Bronze Age. European Journal of Archaeology. 2023-02, roč. 26, čís. 1, s. 57–80. Dostupné online [cit. 2023-07-06]. ISSN 1461-9571. DOI 10.1017/eaa.2022.26. (anglicky)
- ↑ Ausgrabungen in der Hünenburg: Ein Herrschaftssitz der Bronzezeit. Archäologie Online [online]. 2007-07-20 [cit. 2023-07-06]. Dostupné online. (německy)
- ↑ VANDKILDE, Helle. Breakthrough of the Nordic Bronze Age: Transcultural Warriorhood and a Carpathian Crossroad in the Sixteenth Century BC. European Journal of Archaeology. 2014-01, roč. 17, čís. 4, s. 602–633. Dostupné online [cit. 2023-07-06]. ISSN 1461-9571. DOI 10.1179/1461957114Y.0000000064. (anglicky)
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu doba bronzová ve Skandinávii na Wikimedia Commons