Světlá nad Sázavou
Světlá nad Sázavou | |
---|---|
![]() | |
![]() ![]() | |
znakvlajka | |
Lokalita | |
Status | město |
Pověřená obec | Světlá nad Sázavou |
Obec s rozšířenou působností | Světlá nad Sázavou (správní obvod) |
Okres | Havlíčkův Brod |
Kraj | Vysočina |
Historická země | Čechy |
Stát | Česko![]() |
Zeměpisné souřadnice | 49°40′5″ s. š., 15°24′14″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 6 452 (2024)[1] |
Rozloha | 42,07 km²[2] |
Nadmořská výška | 400 m n. m. |
PSČ | 582 91 |
Počet domů | 1 605 (2021)[3] |
Počet částí obce | 15 |
Počet k. ú. | 15 |
Počet ZSJ | 19 |
Kontakt | |
Adresa městského úřadu | Náměstí Trčků z Lípy 18 582 91 Světlá nad Sázavou [email protected] |
Starosta | Ing. František Aubrecht (KDU-ČSL) |
Oficiální web: www | |
![]() ![]() Světlá nad Sázavou | |
Další údaje | |
Kód obce | 569569 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Světlá nad Sázavou (německy Swietla ob der Sasau) je město v okrese Havlíčkův Brod v kraji Vysočina, 14 km severozápadně od Havlíčkova Brodu na soutoku Sázavy a Sázavky. Město se skládá z 15 místních částí. V celém městě je registrováno 1 582 domů, z toho v samotné Světlé nad Sázavou 1020. Žije zde přibližně 6 500[1] obyvatel. Symbolem zdejší průmyslové výroby je sklo a kámen.
Starostou do roku 2020 byl Jan Tourek, po jeho odchodu do rady kraje Vysočina jej nahradil František Aubrecht.[4]
Historie v datech
- 1207 První zmínka o Světlé, která náležela vilémovskému klášteru.
- 1343 Kostel světelský povýšen arcibiskupem Arnoštem z Pardubic na kostel farní.
- 1363 Dle spisů kláštera jmenován opat Ondřej patronem kostela.
- 1365 Světelský kostel náležel k německobrodskému děkanátu.
- 1381 Bratři Petr a Domoslav z Lipničky věnovali světelskému kostelu oltář sv. Kateřiny.
- 1385 Pan Albert ze Šternberka pánem na Světlé.
- 1392 Hrabě Štěpán ze Šternberka vystavěl tzv. šternberskou část zámku.
- 1417 Ves a panství připadlo opět vilémovskému klášteru.
- 1420 V okolí Světlé, Lipnice a Německého Brodu povstala sekta Orebitů.
- 1421 Následkem rozboření vilémovského kláštera spadla Světlá i panství do majetku krále.
- 1423 Husité táhli kolem Světlé nad Sázavou při výpravě na Moravu.
- 1429 Světlou i s panstvím převzal v držení Mikuláš I. Trčka z Lípy.
- 1435 Mikuláš I. Trčka z Lípy, majitel Světlé, koupil Lipnici a Německý Brod.
- 1436 Mikuláš I. Trčka z Lípy koupil Habry.
- 1453 Mikuláš I. Trčka z Lípy zemřel a zanechal tři syny: Buriana, Zdeňka a Mikoláše. Světlá i s panstvím se stala majetkem nejstaršího syna Buriana I. Trčky z Lípy.
- 1457 Burian I. Trčka z Lípy, pán na Světlé, jmenován nejvyšším zemským písařem království Českého.
- 1469 Burian Trčka z Lípy zemřel a odkázal Světlou i s panstvím svým synům Mikolášovi a Melchisedekovi Trčkovi z Lípy.
- 1497 Mikuláš II. Trčka z Lípy samostatným pánem na Světlé.
- 1506 Prostřední zvon darován světelskému kostelu Mikulášem II. Trčkou z Lípy.
- 1509 Mikuláš II. Trčka z Lípy zemřel, po něm následoval jeho syn Mikuláš III. Trčka z Lípy jako pán na Světlé.
- 1515 Mikuláš III. Trčka z Lípy zemřel a zanechal Světlou s ostatními panstvími synu svému Buriánu II. Trčkovi z Lípy.
- 1522 Burián II. Trčka z Lípy zemřel a byl pochován v kostele lipnickém. Po něm následoval v držení Světlé Jan I. Trčka z Lípy.
- 1525 Jan I. Trčka z Lípy se oženil s Kateřinou ze Šellenberku.
- 1540 Jan I. Trčka z Lípy zemřel a jeho nástupcem v držení Světlé stal se Burian III. Trčka z Lípy.
- 1562 Císař Ferdinand povýšil Světlou na městečko (nikoliv na město) a udělil jí povolení ke konání výročních a týdenních trhů.
- 1567 Postaveno tzv. trčkovské oddělení světelského zámku a zřízeno jako lovecký zámek. Burian udělil měšťanům právo pečetit červeným voskem a daroval jim pozemky s lesem u Lán, důchod z jarmarečného, z koňských trhů, z obecní váhy a z prodeje soli.
- 1569 Velký zvon byl darován světelskému kostelu od Buriana Trčky.
- 1577 Burian III. Trčka z Lípy koupil Novou Ves a připojil ji ke Světlé.
- 1578 Burian III. Trčka z Lípy založil ve Světlé špitál pro pět chudých měšťanů a současně zde založil školu.
- 1591 Burian III. Trčka z Lípy, pán na Světlé zemřel a odkázal majetek svůj svému synu Janu Rudolfovi, svobodnému pánu Trčkovi z Lípy.
- 1594 Jan Rudolf, svobodný pán z Trčků zemřel, po něm následuje jeho bratr Maximilián, svobodný pán z Trčků.
- 1604 Jan Rudolf II., svobodný pán z Trčků, císařský rada, komoří, zemský sudí a místodržící v Čechách převzal Světlou od svého otce Maximiliána z Trčků jako pán na Světlé, Lipnici, Ledči, Opočně, Smiřicích, Žlebech a České Kamenici. Týž daroval městu 58 jiter 1283 2/6 □ pozemků a potvrdil v celém obsahu privilegia města Světlé.
- 1610 Jan Rudolf II. z Trčků povýšen do stavu českých pánů.
- 1629 Jan Rudolf II. z Trčků, pán na Světlé, jmenován říšským hrabětem.
- 1631 Jan Rudolf II., hrabě z Trčků jmenován českým hrabětem.
- 1633 Jan Rudolf II., hrabě z Trčků zprostil Světlou roboty a daroval městu některá práva.
- 1634 Po smrti své manželky a po pádu svého syna Adama Erdmanna v Chebu odkázal Jan Rudolf Trčka kšaftem dne 2. července Světlou s Lipnicí, vesnice Čáslavské, Studenec, Větrný Jeníkov a Žleby, Petru Vokovi Švihovskému z Ryzmberku, Ladislavu Burianovi, hraběti z Valdštejna, a Matyáši Ferdinandovi, hraběti Berkovi z Dubé. Od statku světelského a ledečského odkázal Trčka důchody z Hamrů železných světelskému kostelu na hřbitově (kde jeho rodiče, bratři a jiní příbuzní odpočívali a on sám chtěl spočinout).
- 1635 Jan Rudolf Trčka po své smrti (29. září 1634) v roce 1635 byl obviněn pro rozličná veliká provinění spáchaná proti císaři a jeho statky připadly vládě (fisku).
- 1636 Panství světelské bylo od vlády odhadnuto na 253 452 zl. šejn. a přenecháno hraběti Ladislavu Burianovi z Valdštejna proti zapravení dluhu p. 60 000 zl., dědicům po knížeti Donu Aldobrandini, p. 100 000 zl., Adamovi, hraběti z Papenheimu, p. 20 000 zl., Brunovi, hraběti z Mansfeldu, úhrnem za 230 000 zl.
- 1639 Nájezdy Švédů, kteří se v kraji objevili poprvé na podzim a 16 Banérových oddílů přepadlo 13. listopadu Lipnici. Zničili městské opevnění, vydrancovali městečko, ale hrad nedobyli.
- 1645 Špitál světelský byl znovu vystavěn a nesl tento nápis: „Tento jest dům chudých, neodvracej tváře od nich. Léta páně po narození Krista Pána 1645.“
- 1648 Švédové opustili Lipnici a kraj teprve po uzavření vestfálského míru v roce 1648, přičemž veškerou nashromážděnou kořist odvezli s sebou.
- 1667 Podíly na Světlé a světelském panství připadly Marii Huscheine, roz. baronce Geran, Theodorovi Mültzerovi z Rosenthalu a baronu Vernierovi.
- 1672 Panství světelské i s městem Světlou koupil hrabě Jan Rudolf Rabatta, svobodný pán z Dornberku, pán na Světlé a Tisu, majitel pluku kyrysníků a generalvachtmistr.
- 1679 Jan Rudolf, hrabě Rabatta prodal Světlou s panstvím i se statkem Vrbicí Janu Kašparovi, svobodnému pánu z Montány.
- 1686 Světlou a panství koupil Jan Bartolemeus, svobodný pán z Vernierů, a jeho choť Marie Rosalie.
- 1704 Světlou s panstvím koupil hrabě Karel z Pöttingu, pán na Lipnici a Habrech.
- 1714 Největší povodeň na Sázavě.
- 1722 Město a panství Světlou koupil hrabě František Antonín Černín.
- 1737 Hrabětem Černínem byla vystavěna zadní část světelského zámku (strana východní).
- 1743 Hrabě František Antonín z Černínů, majitel města a panství Světlé, zemřel a v držení panství následovala jeho vdova, hraběnka Antonie z Černínů, rozená hraběnka z Kumburku, paní na Drhovli, Čížově a Sedlci.
- 1748 Město i panství Světlá přešla v majetek Filipa, hraběte Kolovrat-Krakovského, a jeho choti Barbory, hraběnky z Kolovratů.
- 1758 Farní kostel ve Světlé byl povýšen na děkanský chrám.
- 1760 Hrabě Leopold Kolovrat-Krakovský, syn zemřelého hraběte Filipa Kolovrata, převzal, poté co byl prohlášen za plnoletého, od své matky světelské panství a statek Vrbici.
- 1765 Varhany ve světelském kostele byly postaveny kutnohorským varhanářem J. Horákem za cenu pr. 400 zl.
- 1773 Hrabě Kolovrat odevzdal panské brusírny na granáty brusičům k svobodnému používání, a ponechal jim zároveň kapitál pr. 6000 zl. k provozování.
- 1774 Do Světlé byly zavedeny a zde sázeny první brambory.
- 1775 Jako všude, vypukly i zde nepokoje mezi sedláky kvůli robotní povinnosti.
- 1782 Bylo zavedeno dolování na stříbro u Dlužin a Nového Dvora hrabětem Kolovratem, pracovat začalo 11 horníků a důl byl nazván „Štolou Leopoldovou“.
- 1786 V tomto roku stávalo již 10 brusíren na sklo ve Světlé a Březince.
- 1791 Hrabě Leopold Kolovrat-Krakovský nařídil dekretem ze dne 14. ledna, že jeho světelští úředníci a služebníci musí své syny kvůli naučení se německé řeči poslat do ciziny.
- 1795 Světelská radnice byla postavena.
- 1792 V lese u Rosinova byla zřízena obora pro černou zvěř.
- 1796 Ve Světlé byla založena takzvaná granátnická společnost.
- 1800 Dosavadní hřbitov u světelského kostela byl zrušen a nový byl založen za Světlou u Březinky. V tomto roku byla také ve Světlé udělena Markusi Seewaldovi první koncese ke zřízení úplného obchodu se smíšeným zbožím.
- 1805 Následkem srážky mezi bavorským vojskem a rakouskými kyrysníky u Habrů utrpělo velmi i obyvatelstvo ve zdejší krajině.
- 1809 Zřízena vojenská nemocnice ve zdejším zámku.
- 1810 Zemřel hrabě Kolovrat-Krakovský.
- 1813 Byla vystavěna silnice ze Světlé do Humpolce.
- 1817 Městečko Světlá a velkostatek světelský přešly vyrovnáním ze dne 5. srpna na Františka Josefa Zichy z Vaszoniköe.
- 1821 Walpurga, starohraběnka ze Salm-Reifferscheidtů, se stala výměnou svého panství Dioszegh v Uhrách za Světlou majitelkou panství i města Světlé.
- 1822 Jan, starohrabě ze Salm-Reifferscheidtů, c.k. podplukovník, převzal panství Světlou za vklad 700 000 zl. v.m. dědictvím po matce.
- 1825 Kamenickým mistrem Schlesingerem byla postavena kašna na světelském náměstí.
- 1833 Silnice ze Světlé do Habrů byla stavěna panstvím společně s obcemi.
- 1834 Světelský špitál musel být téměř celý přestavěn.
- 1843 Ve zdejším zámku byly uvnitř provedeny značné opravy.
- 1847 František Josef ze Salm-Reifferscheidtu převzal po smrti svého otce Jana, starohraběte ze Salm-Reifferscheidtů, dne 19. května světelské panství.
- 1850 Dle nového rozdělení Čech na sedm krajů byla Světlá a území bývalého světelského panství přiděleno k Pardubickému kraji, pod okres Ledeč nad Sázavou.
- 1855 Světlá byla následkem rozdělení Čech na třináct krajů přidělená kraji Čáslavskému.
- 1860 Kostelní věž musela být kvůli zchátralosti své horní části podepřena trámovým lešením.
- 1864 Byla zrušena plavba dřeva po Sázavě do Prahy.
- 1866 Dne 8. července vtrhla do Světlé první divize pruské armády pod svob. Pánem z Kernsteinů, omezila se však a nepožadovala rekvizice menáže a krmiva pro koňstvo.
- 1867 Začala stavba severozápadní dráhy.
- 1869 Začala přestavba světelského zámku.
- 1870 J. O. starohrabě František Salm-Reifferscheidt rozšířil své statky u Světlé přikoupením Habrů.
- 1879 Na světelském kostele a děkanství byl provedeny značné opravy.
- 1881 Světelský špitál byl kvůli zchátralosti celé stavby rozbořen a podle stavebního plánu architekta Linsbaura stavitelem J. Zemanem nákladem 7960 zl. 97 kr. znovu vystavěn.
- 1887 František, starohrabě ze Salm-Reifferscheidtů, 26. prosince 1887 umřel a panství zdědila jeho sestra Johanna, vdova po hraběti Josefu Osvaldu I. Thun-Hohensteinovi.
- 1892 Panství zdědil hrabě Josef Osvald II. Thun-Hohenstein/Salm-Reifferscheidt, syn hraběnky Johanny Thun-Hohensteinové.
- 1913 Zámek i panství převzala Pozemková banka.
- 1914 Zámek koupil továrník Richard Moravetz.
- 1937 Usnesením vlády Československé republiky udělen status města.
- Druhá světová válka – Umístěna kasárna německé armády.
- 1945 Zámek převzal československý stát a sloužil zprvu jako kasárna armády, později jako učňovské středisko mládeže.
- 1950 Zámek pronajat Státní pojišťovně, v části zřízeny byty.
- 1952 V zámku zřízeno středisko pracujícího dorostu (ve vernierovské části).
- 1960 Zámek převzalo ZOU (zemědělské odborné učiliště), jako nástupce učňovské školy. Státní pojišťovna budovu opustila. Brzy poté došlo k rozsáhlým vnitřním rekonstrukcím a od té doby sloužil potřebám školství, část budovy je muzeem Světelska (stav v roce 2011).
- 1980 Pod Světlou jako místní část patří Benetice.[5]
- 2013 Město prodalo zámek rodině Dégermée.
- 2022 Zámek odkoupil hoteliér a vinař Jiří Marian.
Obyvatelstvo
Rok | 1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1930 | 1950 | 1961 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 | 2011 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Počet obyvatel | 3 881 | 3 959 | 3 994 | 4 330 | 4 674 | 4 505 | 4 379 | 3 758 | 4 468 | 4 363 | 6 116 | 7 147 | 7 188 | 7 091 |
Statistické údaje obyvatelstva od roku 2020
Počet obyvatel v místních částech | Počet obyvatel celkem | Průměrný věk | Nejstarší | Narození | Úmrtí | Uzavřených sňatků | |||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Benetice | Dolní Březinka | Dolní Dlužiny | Horní Březinka | Horní Dlužiny | Josefodol | Kochánov | Leštinka | Lipnička | Mrzkovice | Opatovice | Radostovice | Světlá nad Sázavou | Závidkovice | Žebrákov | muž | žena | |||||||
2020[7] | celkem | 19 | 211 | 15 | 82 | 35 | 123 | 54 | 43 | 111 | 153 | 49 | 58 | 5 222 | 100 | 28 | 6303 | 45,48 | 94 | 97 | 31 | 85 | 32 |
muži | 11 | 101 | 6 | 44 | 19 | 64 | 22 | 23 | 53 | 75 | 24 | 27 | 2551 | 50 | 15 | 3085 | 44,08 | 31 | 43 | ||||
ženy | 8 | 110 | 9 | 38 | 16 | 59 | 32 | 20 | 58 | 78 | 25 | 31 | 2671 | 50 | 13 | 3218 | 46,80 | 18 | 42 | ||||
2021[8] | celkem | 18 | 213 | 15 | 78 | 35 | 129 | 57 | 40 | 110 | 161 | 46 | 58 | 5189 | 106 | 27 | 6282 | 45,70 | 95 | 97 | 45 | 86 | 27 |
muži | 9 | 103 | 7 | 41 | 19 | 66 | 26 | 22 | 53 | 79 | 21 | 27 | 2530 | 54 | 15 | 3072 | 44,43 | 23 | 36 | ||||
ženy | 9 | 110 | 8 | 37 | 16 | 63 | 31 | 18 | 57 | 82 | 25 | 31 | 2659 | 52 | 12 | 3218 | 46,92 | 22 | 50 | ||||
2023[9] | celkem | 17 | 208 | 15 | 75 | 37 | 119 | 66 | 37 | 109 | 152 | 47 | 62 | 5 134 | 101 | 23 | 6 202 | 46,49 | 97 | 98 | 34 | 68 | 20 |
muži | 8 | 98 | 7 | 40 | 21 | 62 | 29 | 21 | 52 | 75 | 20 | 28 | 2 495 | 52 | 13 | 3 021 | 45,43 | 13 | 36 | ||||
ženy | 9 | 110 | 8 | 35 | 16 | 57 | 37 | 16 | 57 | 77 | 27 | 34 | 2 639 | 49 | 10 | 3 181 | 47,49 | 21 | 32 |
Místní části
- Světlá nad Sázavou (včetně k. ú. Dolní Bohušice a Horní Bohušice)
- Benetice
- Dolní Březinka
- Dolní Dlužiny
- Horní Březinka
- Horní Dlužiny
- Josefodol
- Kochánov
- Leštinka
- Lipnička
- Mrzkovice
- Opatovice
- Radostovice
- Závidkovice
- Žebrákov
Od 1. ledna 1989 do 31. prosince 1997 k městu patřila i Nová Ves u Světlé.[10]
Školství, služby a sport
Město zřizuje jednu mateřskou a dvě základní školy (Lánecká, Komenského), dům dětí a mládeže a základní uměleckou školu.[11] Nachází se zde střední škola Akademie – Vyšší odborná škola, Gymnázium a Střední odborná škola uměleckoprůmyslová Světlá nad Sázavou, kde lze studovat pět maturitních oborů (gymnázium, sociální činnost, uměleckořemeslné zpracování kovů, dřeva, kamene a keramiky a skla) a devět učebních oborů (ošetřovatel, strojník, aranžér, zlatník a klenotník, umělecký kovář a zámečník, umělecký truhlář a řezbář, umělecký keramik, kameník a sklář – výrobce a zušlechťovatel skla). Součástí instituce je i vyšší odborná škola, kde lze studovat dva obory (řízení výroby zpracování kamene a řízení sklářské a keramické výroby).[12]
Kulturní zařízení Světlá nad Sázavou Kytice se skládá z knihovny, kina, Galerie Na Půdě a turistického informačního centra.[13] Ve městě se nachází domov pro seniory a dům s pečovatelskou službou.[11] Městská společnost Sportovní zařízení města Světlá nad Sázavou spravuje čtyři sportovní zařízení – Sportovní centrum Pěšinky, fotbalový areál, tenisovou halu a sportovní halu na míčové sporty.[14] V severozápadní části města je jediná česká věznice zajišťující výkon trestu matek s dětmi do tří let.[15]
Účastníci Olympijských her ze Světlé nad Sázavou
- Oskar Moravec (1917–2007), LOH 1948 (výtvarné soutěže)
- Ludmila Vindušková (nar. 1949), LOH 1972 (volejbal)[16]
- Zdeněk Hynek Bárta (1897-1987), LOH 1912 (šerm)
Pamětihodnosti
- Zámek Světlá nad Sázavou
- Kostel svatého Václava na náměstí
- Židovský hřbitov ve Světlé nad Sázavou
- Vojenský hřbitov (Dolní Březinka)
- Světelské podzemí
- Muzeum Světelska v prostorách zámku
- Synagoga ve Světlé nad Sázavou
- Pamětní deska obětem komunismu na budově radnice[17]
Osobnosti
- Alois Jelen (1801–1857), hudební skladatel, archivář
- Bohuslav Kratochvíl (1901–1972), pedagog, politik a diplomat
- Karel Hradecký (1904–1943), český lékař popravený nacisty
- Oskar Moravec (1917–2007), kanadský hudební skladatel českého původu
- Petr Koubský (* 1961), český publicista, analytik informačních a komunikačních médií a pedagog
- Zdeněk Hynek Bárta (1897-1987), český sportovec (olympionik), podnikatel
- Augustin Žák (1960), český hokejista
Odkazy
Reference
- ↑ a b Český statistický úřad: Počet obyvatel v obcích – k 1. 1. 2024. Praha: Český statistický úřad. 17. května 2024. Dostupné online. [cit. 2024-05-19].
- ↑ Český statistický úřad: Malý lexikon obcí České republiky – 2017. Český statistický úřad. 15. prosince 2017. Dostupné online. [cit. 2018-08-28].
- ↑ Český statistický úřad: Výsledky sčítání 2021 – otevřená data. Dostupné online. [cit. 2022-04-18].
- ↑ KUDRHALTOVÁ, Jana. Politická škatulata na Vysočině. Tři radní předají svá starostovská křesla. Třebíčský deník. 2020-12-01. Dostupné online [cit. 2021-03-04].
- ↑ Historický lexikon obcí České republiky 1869-2005. II. díl, Abecední přehled obcí a částí obcí v letech 1869-2005. Praha: Český statistický úřad, 2006. 623 s. ISBN 80-250-1311-1. S. 35.
- ↑ Český statistický úřad. Historický lexikon obcí České republiky 1869–2005. Příprava vydání Balcar, Vladimír; Havel, Radek; Křídlo, Josef; Pavlíková, Marie; Růžková, Jiřina; Šanda, Robert; Škrabal, Josef. Svazek 1. Praha: Český statistický úřad, 2006. 2 svazky (760 s.). ISBN 80-250-1311-1. S. 558–559.
- ↑ PEJCHAROVÁ, Eva. Statistika obyvatel Světlé nad Sázavou. Světelský zpravodaj. Únor 2021, s. 5. Dostupné online.
- ↑ PEJCHAROVÁ, Eva. Statistika obyvatel Světlé nad Sázavou k 1. lednu 2022. Světelský zpravodaj. Únor 2022, s. 7. Dostupné online.
- ↑ PEJCHAROVÁ, Eva. Statistika obyvatel Světlé nad Sázavou k 1. lednu 2024. Světelský zpravodaj. Únor 2024, s. 6. Dostupné online.
- ↑ Historický lexikon obcí České republiky – 1869–2011. Díl IV. Abecední přehled obcí a částí obcí. Praha: Český statistický úřad, 2015-12-21. Dostupné online. S. 375.
- ↑ a b Seznam organizací zřízených městem [online]. Světlá nad Sázavou, 2015-01-01 [cit. 2015-02-27]. Dostupné online.
- ↑ Akademie [online]. Akademie, 2015-01-01 [cit. 2015-02-27]. Dostupné online.
- ↑ Základní informace [online]. Kytice, 2015-01-01 [cit. 2015-02-27]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2015-02-27.
- ↑ Sportovní zařízení města Světlá nad Sázavou [online]. Pěšinky, 2015-01-01 [cit. 2021-12-22]. Dostupné online.
- ↑ Vězeňská služba ČR. Základní informace | Věznice Světlá nad Sázavou [online]. 2017 [cit. 2017-10-20]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2017-10-21.
- ↑ Olympedia [online]. [cit. 2021-12-25]. Dostupné online.
- ↑ Pamětní místa na komunistický režim [online]. Ústav pro soudobé dějiny AV ČR [cit. 2022-01-10]. Dostupné online.
Literatura
- SEIDLER, Karl. Kronika města Světlé od roku 1207-1886 : s dějepisnými poznámkami o nejbližších vsích a místech v okolí Světlé, se statistickými tabulkami a stručnými vyňatky z Trčkovského Urbáře panství světelského z roku 1591. Překlad Antonín Vlad. Eichler. Světlá: K. Seidler, 1887. 165 s. Dostupné online.
Související články
Externí odkazy
Galerie Světlá nad Sázavou na Wikimedia Commons
Obrázky, zvuky či videa k tématu Světlá nad Sázavou na Wikimedia Commons
Encyklopedické heslo Bohušice v Ottově slovníku naučném ve Wikizdrojích
Encyklopedické heslo Světlá (obec) v Ottově slovníku naučném ve Wikizdrojích
- Světlá nad Sázavou v Registru územní identifikace, adres a nemovitostí (RÚIAN)
Kategorie Světlá nad Sázavou ve Wikizprávách
- http://www.svetlans.cz/ Oficiální stránky
- https://web.archive.org/web/20110428090048/http://www.svetelsko.cz/ Vlastivědný spolek Světelsko
- http://www.kyticesvetla.czturistické informace a kulturní servis ze Světlé nad Sázavou
Části města Světlá nad Sázavou | |
---|---|
Části obce |
|
Ostatní |
Města, městyse a obce okresu Havlíčkův Brod | |
---|---|
Bačkov • Bartoušov • Bělá • Bezděkov • Bojiště • Boňkov • Borek • Břevnice • Čachotín • Čečkovice • Česká Bělá • Číhošť • Dlouhá Ves • Dolní Krupá • Dolní Město • Dolní Sokolovec • Druhanov • Golčův Jeníkov • Habry • Havlíčkova Borová • Havlíčkův Brod • Herálec • Heřmanice • Hněvkovice • Horní Krupá • Horní Paseka • Hradec • Hurtova Lhota • Chotěboř • Chrtníč • Chřenovice • Jedlá • Jeřišno • Jilem • Jitkov • Kámen • Kamenná Lhota • Klokočov • Knyk • Kochánov • Kojetín • Kouty • Kozlov • Kožlí • Kraborovice • Krásná Hora • Krátká Ves • Krucemburk • Kunemil • Květinov • Kyjov • Kynice • Lány • Ledeč nad Sázavou • Leškovice • Leština u Světlé • Libice nad Doubravou • Lípa • Lipnice nad Sázavou • Lučice • Malčín • Maleč • Michalovice • Modlíkov • Nejepín • Nová Ves u Chotěboře • Nová Ves u Leštiny • Nová Ves u Světlé • Okrouhlice • Okrouhlička • Olešenka • Olešná • Ostrov • Oudoleň • Ovesná Lhota • Pavlov • Podmoklany • Podmoky • Pohled • Pohleď • Prosíčka • Přibyslav • Příseka • Radostín • Rozsochatec • Rušinov • Rybníček • Sázavka • Sedletín • Skorkov • Skryje • Skuhrov • Slavětín • Slavíkov • Slavníč • Sloupno • Služátky • Sobíňov • Stříbrné Hory • Světlá nad Sázavou • Šlapanov • Štoky • Tis • Trpišovice • Uhelná Příbram • Úhořilka • Úsobí • Vepříkov • Veselý Žďár • Věž • Věžnice • Vilémov • Vilémovice • Víska • Vlkanov • Vysoká • Zvěstovice • Ždírec • Ždírec nad Doubravou • Žižkovo Pole | |
legenda: město, městys. |
Města ležící u Sázavy | ||
---|---|---|
Města na Sázavě (po proudu) | Žďár nad Sázavou • Přibyslav • Havlíčkův Brod • Světlá nad Sázavou • Ledeč nad Sázavou • Zruč nad Sázavou • Sázava • Týnec nad Sázavou • Jílové u Prahy | ![]() |
Kategorie: Sídla na Sázavě |