Svatojánské proudy
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/ba/Svatojanske_proudy_1896_Liebscher.jpg/220px-Svatojanske_proudy_1896_Liebscher.jpg)
Jako Svatojánské proudy byly označovány peřeje v úseku Vltavy mezi Štěchovicemi a Slapy, kde řeka protékala hlubokým skalnatým údolím. Název pochází od barokní sochy Jana Nepomuckého, ochránce před vodním nebezpečím. Od roku 1943 je území zatopené štěchovickou vodní nádrží.
Historie
Voroplavba a splavňování
Vltavské či Štěchovické proudy byly obávanou překážkou pro voraře, plavbu komplikovala četná skaliska. V letech 1640–1643 byly provedeny úpravy pro splavnění tohoto úseku pod záštitou a nákladem císaře Ferdinanda III., během kterých byla odstřelena část skaliska Sedlo (nacházejícího se na začátku úseku, dnes pod hladinou poblíž hráze Slapů) a na jeho zbytku byl vztyčen Ferdinandův sloup, pískovcový toskánský sloup nesoucí stylizované skalisko s kovovou císařskou orlicí a na soklu s dedikačním nápisem císaři od premonstrátského opata Kryšpína Fuka.[1] Poblíž sloupu byla u příležitosti blahořečení Jana Nepomuckého v roce 1722 postavena socha budoucího světce, podle které byla oblast pojmenována.
Turistická oblast
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/17/Sm%C4%9Brovka_Svatoj%C3%A1nsk%C3%A9_proudy_1890.jpg/220px-Sm%C4%9Brovka_Svatoj%C3%A1nsk%C3%A9_proudy_1890.jpg)
11. května 1889 vyznačil čerstvě založený Klub českých turistů ze Štěchovic ke Svatojánským proudům svou první českou turistickou značenou trasu.[2] Ve 20. století se oblast stala vyhledávanou turistickou lokalitou, vznikaly zde trampské osady (např. Ztracená naděje) a zařízení pro cestovní ruch, provozovaly se turistické plavby po řece.
Zatopení vodními nádržemi
Vodní nádrž Štěchovice byla budována od roku 1938 a po jejím dokončení 1943 byly Svatojánské proudy zatopeny, menší zbylá část byla v roce 1955 zatopena nádrží Slapy, pod jejíž hráz byla přemístěna socha a Ferdinandův sloup.
Turistická destinace
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3a/Stezka_nad_%C5%A0t%C4%9Bchovickou_n%C3%A1dr%C5%BE%C3%AD_%2802%29.jpg/220px-Stezka_nad_%C5%A0t%C4%9Bchovickou_n%C3%A1dr%C5%BE%C3%AD_%2802%29.jpg)
Název někdejších peřejí připomíná naučná stezka Svatojánské proudy na levém břehu, na pravém břehu jsou vyhledávané vyhlídky Máj a Smetanova vyhlídka, odkud je pohled na meandry bývalých svatojánských proudů. Štěchovická přehrada je také nejvyšším splavným úsekem dolní Vltavy, kam z Prahy jezdí lodě Pražské paroplavební společnosti.
Reference
Literatura
- TURNOVSKÝ, Josef Ladislav. Z Prahy do Svatojánských proudů : Příruční knížka pro výletníky. Praha: Otto, 1898. Dostupné online.
- JIRÁSEK, Zdeněk. Z Prahy do Svatojánských proudů. Praha: Turistashop : Klub českých turistů KČT - Stará plavba, 2013. ISBN 978-80-904480-1-8.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Svatojánské proudy na Wikimedia Commons
- Popis míst, doprava, tramping, současná a dobová fotogalerie
- Článek o Svatojánských proudech na iDnes
![]() | Tento článek je příliš stručný nebo postrádá důležité informace. Pomozte Wikipedii tím, že jej vhodně rozšíříte. Nevkládejte však bez oprávnění cizí texty. |