Třída Pisa
Třída Pisa | |
---|---|
![]() Pisa | |
Obecné informace | |
Uživatelé | ![]() ![]() |
Typ | pancéřový křižník |
Lodě | 3 |
Osud | 1 potopen 2 vyřazeny |
Předchůdce | třída Giuseppe Garibaldi |
Nástupce | třída San Giorgio |
Technické údaje Pisa[1] | |
Výtlak | 9832 t (standardní) 10 600 t (plný) |
Délka | 130 m (na vodorysce) 140,5 m (max.) |
Šířka | 21 m |
Ponor | 7,1 m |
Pohon | 2 parní stroje s trojnásobnou expanzí 22 kotlů 20 000 hp |
Rychlost | 23 uzlů |
Dosah | 2500 nám. mil při 12 uzlech |
Posádka | 687 |
Výzbroj | 4× 254mm kanón (2×2) 8× 190mm kanón (4×2) 16× 76mm kanón (16×1) 8× 47mm kanón (8×1) 4× 6,5mm kulomet (4×1) 3× 450mm torpédomet (3×1) |
Pancíř | 80–200mm boky 160mm hlavní věže 130mm sekundární věže 50–130mm paluba 180mm velitelská věž |
Třída Pisa byla třída italských pancéřových křižníků. Skládala se ze tří jednotek. Zatímco Pisa a Amalfi byly postaveny pro italské královské námořnictvo, třetí Georgios Averof byl prodán Řecku.
Stavba
Celkem byly postaveny tři jednotky této třídy. Křižníky Pisa a Georgios Averof postavila loděnice Cantiere navale fratelli Orlando v Livornu.[1][2] Zbývající Amalfi postavila loděnice Cantieri navali Odero v Janově.[1] Řecký křižník Georgios Averof byl pojmenován na památku podnikatele Jorgose Averoffa (1815–1899), jehož potomci uhradili plnou čtvrtinu nákladů na jeho pořízení.[2]
Jednotky třídy Pisa:[1]
Jméno | Zahájení stavby | Spuštěna | Vstup do služby | Osud |
---|---|---|---|---|
Pisa | 1905 | 15. září 1907 | 1. září 1909 | Od roku 1921 loď pobřežní obrany, vyřazen 1937. |
Amalfi | 1905 | 5. května 1908 | 1. září 1909 | Dne 7. července 1915 byl v Jaderském moři potopen německou ponorkou UB-14. |
Georgios Averof | 1907 | 12. března 1910 | 16. května 1911 | Vyřazen 1952, cvičný hulk, od roku 1986 muzejní loď.[2] |
Konstrukce
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2a/Pisa_class_cruiser_diagrams_Brasseys_1923.jpg/220px-Pisa_class_cruiser_diagrams_Brasseys_1923.jpg)
Hlavní výzbroj tvořily čtyři 254mm kanóny ve dvouhlavňových věžích (Georgios Averof nesl ráži 234 mm), které doplňovalo dalších osm těžkých děl ráže 190 mm v dvoudělových věžích na bocích trupu. Lodě dále nesly šestnáct 76mm kanónů, dva 47mm kanóny a tři 450mm torpédomety.[3] Pohon obstarávaly dva parní stroje s trojnásobnou expanzí, kterým páru dodávalo 22 kotlů typu Belleville. Komíny byly tři. Lodě dosahovaly rychlosti až 23,5 uzlů. Dosah byl 2500 námořních mil při 12 uzlech.[1]
Osudy
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e5/Averof_Today2.jpg/220px-Averof_Today2.jpg)
Oba italské křižníky byly roku 1911 nasazeny v Italsko-turecké válce.
V roce 1912 vypukla první balkánská válka, ve které se Řecko střetlo s Osmanskou říši. Pod vedením kontradmirála Kountouriotise, jehož vlajkovou lodí byl Georgios Averof, Řekové zvítězili v bitvách u Elii a u Lemnosu.
Všechny tři jednotky byly na počátku první světové války v aktivní službě. Itálie do války vstoupila v roce 1915 a Řecko ještě později. Zatímco Pisa a Georgios Averof válku přečkaly, Amalfi byl potopen 7. července 1915 poblíž Benátek německou ponorkou UB-14.
Georgios Averof byl dále nasazen v řecko-turecké válce v letech (1919–1922). Nasazen byl také ve druhé světové válce. Po německé invazi do Řecka se lodi podařilo uniknout do Alexandrie. V dalších válečných letech sloužila zejména při doprovodu konvojů. V roce 1952 byl křižník vyřazen, byl využíván k výcviku a jako plovoucí kasárna. Od roku 1986 je přístupný jako plovoucí muzeum. Zůstal jediným dochovaným pancéřovým křižníkem.[4]
Odkazy
Související články
Reference
- ↑ a b c d e PISA armoured cruisers (1909) [online]. Navypedia.org [cit. 2018-06-27]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ a b c AVEROF armoured cruiser (1911) [online]. Navypedia.org [cit. 2018-06-27]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ HYNEK, Vladimír; KLUČINA, Petr; ŠKŇOUŘIL, Evžen. Válečné lodě 3: První světová válka. Praha: Naše vojsko, 1988. 28-029-88. S. 44–45.
- ↑ B/S GEORGIOS AVEROF [online]. Historical Naval Ships Association [cit. 2009-11-28]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2010-11-24. (anglicky)
Literatura
- HYNEK, Vladimír; KLUČINA, Petr; ŠKŇOUŘIL, Evžen. Válečné lodě 3: První světová válka. Praha: Naše vojsko, 1988. 28-029-88. S. 337.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu třída Pisa na Wikimedia Commons
- (anglicky) Parametry 254mm děl
- (anglicky) Parametry 190mm děl