Technické textilie
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ee/Textilbeton1.jpeg/220px-Textilbeton1.jpeg)
Technické textilie (TT) je souhrnné označení pro textilní materiály a výrobky, jejichž hlavním účelem je plnění určité technické funkce. (Jejich estetické nebo dekorativní vlastnosti jsou méně důležité).[1]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d1/Airbags.jpg/220px-Airbags.jpg)
Materiál
Při volbě vhodného materiálu jsou skoro výlučně rozhodující jeho fyzikální a chemické vlastnosti. Vedle téměř všech druhů běžných umělých vláken se často používají vlákna speciálně modifikovaná pro technické účely jako: aramidy, uhlíková vlákna, mikro- a nanovlákna, keramická, kovová vlákna atd. Z přírodních vláken se uplatňuje např. juta a bavlna (pytlovina a obaly), konopí (lana) a hedvábí (padáky). Čištěné a recyklované textilní odpady (výčesky, trhané ústřižky tkanin a pletenin) jsou vhodná výplň pro různé druhy technických textilií.
Výroba
Z netkaných textilií všeho druhu se vyrábí více než dvě třetiny pro technické účely. Technické tkaniny a pleteniny jsou zpravidla vyrobeny jednoduchou vazební technikou. Barvení, pokud je vůbec nutné, se provádí většinou ve vlákenné hmotě. Některé obaly a autoplachty se potiskují.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0a/Basisweste.gif/220px-Basisweste.gif)
Všechny provaznické výrobky a lana se řadí k technickým textiliím. K jejich výrobě se používá technika splétání, oplétání, stáčení nebo kablování. Šicí nitě pro průmyslové účely nebo chirurgii se vyrábí a zušlechťují poměrně nákladnou speciální technologií.
Světová spotřeba vláken k výrobě technických textilií vzrostla od roku 1995 do roku 2010 ze 14 na 22 milionů tun. Obchodní obrat odvětví obnášel v roce 2011 cca 195 miliard € (do roku 2017 se zvýšil na cca 210 miliard[2]), 27 států EU se na něm podílelo s 22 a Česká republika s 1,1 miliardou €.[3] [4]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d4/%C3%89rprot%C3%A9zis_nyersen.jpg/220px-%C3%89rprot%C3%A9zis_nyersen.jpg)
Podle způsobu výroby se podílely v roce 2017 na technických textiliích: tkaniny, pleteniny a provaznické výrobky 53 %, netkané textilie 32 % a kompozity 15 %.[5]
Použití technických textilií
Přibližné podíly v roce 2017:[6]
Sektor | % | Příklady použití |
Automobily | 21 | pneumatikové kordy, čalounění aut, airbagy, autoplachty |
Průmysl. výrobky | 16 | brusné kotouče, nádrže |
Obaly | 14 | přepravní vaky, lana |
Stavby | 11 | izolace, výztuže betonu, nafukovací stavby |
Sport | 9 | lodní plachty, padáky, umělý trávník |
Zdravotnictví | 9 | bandáže, protézy, umělé cévy |
Byty | 7 | tapety, markýzy |
Oděvy | 5 | protiprašné oděvy, Goretex |
Zemědělství | 4 | ochrana proti plevelům, sítě proti zvěři |
Ochrana | 2 | "neprůstřelné" vesty, filtry (život. prostředí) |
Ostatní | 2 | geotextil, ekologie |
Reference
- ↑ Horrocks/Anand: Handbook of Technical Textiles, Woodhead Publishing Ltd. 2000, ISBN 9781855738966, str. 2
- ↑ Global Technical Textile Market [online]. AMR, 2019 [cit. 2019-03-05]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ Stellungsnahme des Europäischen Wirtschafts- und Sozialausschusses [online]. EU, 2013-07-10 [cit. 2019-02-13]. Dostupné online. (německy)
- ↑ Technické textilie [online]. Jakub Marian, 2004-2008 [cit. 2019-02-13]. Dostupné v archivu pořízeném dne 2018-09-10.
- ↑ To Promote Growth [online]. Ministry of Textiles, 2021 [cit. 2023-03-28]. Dostupné online. (anglicky)
- ↑ Technical Textiles Market [online]. fmi, 2017-04-19 [cit. 2019-03-05]. Dostupné online. (anglicky)
Literatura
- Denninger: Lexikon Technische Textilien, Deutscher Fachvelag Frankfurt/Main 2009, ISBN 978-3-86641-093-0
- Horroks/Amand: Handbook of technical textiles, Woodhead Publishing Ltd. 2004, ISBN 1-85573-385-4
- Keißling/Matthes: Textil-Fachwörterbuch, ISBN 3-7949-0546-6 , Schiele & Schön 1993, str. 370-3714
- Holthaus: Maschen Lexikon, Deutscher Fachverlag Frankfurt/Main 2007, ISBN 978-3871509803, str. 271-273
Související články
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu technické textilie na Wikimedia Commons