Tibor Gašpar
PaedDr. Tibor Gašpar | |
---|---|
![]() Tibor Gašpar (2014) | |
Narození | 23. dubna 1962 (62 let) Kežmarok |
Děti | Pavol Gašpar |
Alma mater | Univerzita Komenského v Bratislavě |
Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Gen. PaedDr. Tibor Gašpar (* 23. duben 1962, Kežmarok) je bývalý prezident slovenského Policejního sboru.[1]
Je obviněn z několika trestných činů. V parlamentních volbách v roce 2023 byl za stranu SMER zvolen poslancem. Následně se stal předsedou parlamentního výboru pro obranu a bezpečnost.
Život
Gašpar absolvoval v roce 1981 Střední průmyslovou školu elektrotechnickou v Michalovcích. V letech 1982–1987 studoval učitelský směr na Fakultě tělesné výchovy a sportu Univerzity Komenského. Po absolutoriu pracoval jako učitel na základní škole v Nitře. V letech 1990 až 1993 pracoval jako odborný asistent na Pedagogické fakultě Univerzity Konstantina Filozofa v Nitře.
Policejní sbor
Do služebního poměru policisty byl přijat 1. prosince 1993. Téhož roku zahájil na Akademii Policejního sboru v Bratislavě specializační policejní vzdělání. V letech 1993 až 1996 působil jako vyšetřovatel v Nitře, v letech 1996–1999 byl zástupcem ředitele Okresního úřadu vyšetřování Policejního sboru v Nitře. Následně působil na Krajském ředitelství v Nitře, pak přešel do funkce I. zástupce ředitele Krajského ředitelství a současně ředitele Úřadu justiční a kriminální policie KR PZ v Nitře, v letech 2003–2005.
Během druhé vlády Mikuláše Dzurindy byl v roce 2005 jmenován ředitelem Úřadu boje proti korupci. Na tomto postu zůstal i během následující vlády Roberta Fica. Do hodnosti generála ho 2. září 2008 jmenoval prezident Ivan Gašparovič.[2] V letech 2010 až 2011 byl opět ve službě Úřadu justiční a kriminální policie KR PZ v Nitře.[1]
Policejním prezidentem
Dne 15. května 2012 ministr vnitra Robert Kaliňák jmenoval Gašpara prezidentem Policejního sboru.[3] Ve funkci nahradil Jaroslava Spišiaka.
V září 2013 se stalo kontroverzním krokem Gašparovo jmenování nového ředitele Národní kriminální agentury. Nově jmenovaný Daniel Goga měl být spoluodpovědný za nevydařenou policejní akci v Levicích, při které v srpnu 2008 zemřeli dva lidé, civilista Ivan Rigo a policista Róbert Vida.[4]
Rezignace
Tibor Gašpar je švagrem majitele nitranské bezpečnostní firmy Bonul Miroslava Bödöra.[5] Novinář Ján Kuciak v článku z dubna 2017 upozornil na firmy personálně napojené na Bödörova syna Norberta, které získaly dotace a státní zakázky za několik milionů eur.[6] I proto po vraždě Kuciaka žádali v březnu 2018 účastníci protestů Za slušné Slovensko odchod Gašpara z vedení policie. Kromě pochybení na začátku vyšetřování vraždy je znepokojoval i fakt, že na místě činu se nacházel šéf Národní kriminální agentury NAKA Róbert Krajmer, o kterém Kuciak psal.[7]
Po tlaku veřejnosti se od tehdejšího ministra vnitra Tomáše Druckera očekávalo, že vyvodí důsledky i v Policejním sboru a přispěje k odstoupení Gašpara. Drucker rozhodnutí oddaloval. Nakonec sám odstoupil a Gašpar se s předsedou vlády Petrem Pellegrinim dohodl, že do 31. května 2018 na svou funkci rezignuje.[8] Nástupcem Gašpara se stal ředitel policejní inspekce Milan Lučanský.
Od 1. srpna 2018 do 31. ledna 2019 působil Gašpar jako poradce ministryně vnitra Denisy Sakové.[9][7] Z funkce byl později odvolán.
Obvinění z trestné činnosti
Dne 5. listopadu 2020 byl Národní kriminální agenturou zadržen v rámci akce „Očistec“. Vyšetřovatel jej obvinil z několika trestných činů, mimo jiné ze založení, zosnování a podporování zločinecké skupiny, korupce a zneužívání pravomoci veřejného činitele.[10]
Podle obvinění se Gašpar i další policejní funkcionáři tajně setkávali s Norbertem Bödörem, který jim předával úplatky a dával pokyny.[11] Gašpar vinu popřel a podal stížnost proti rozhodnutí o vzetí do vazby [12] Dne 5. listopadu 2021 byla jeho vazba ukončena, ale nadále byl stíhán.[13]
Poslancem
V parlamentních volbách v roce 2023 byl Gašpar za stranu SMER zvolen poslancem. Dne 25. října ho poslanci zvolili předsedou parlamentního výboru pro obranu a bezpečnost.[14]
Rodina
Gašparovým synem je advokát Pavol Gašpar, který se po parlamentních volbách na podzim 2023 stal státním tajemníkem na ministerstvu spravedlnosti. Na základě odposlechů čelil obvinění, že v roce 2021 naváděl ministra obrany Roberta Kaliňáka ke křivé výpovědi při policejním výslechu. Policie obvinění později stáhla.[15]
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Tibor Gašpar na slovenské Wikipedii.
- ↑ a b Prezident Policajného zboru Slovenskej republiky [online]. Dostupné online.
- ↑ Vymenovanie a povýšenie generálov [online]. Dostupné online.
- ↑ Políciu už vedie nový prezident Gašpar. SME. Dostupné online. ISSN 1335-4418.
- ↑ Podpísal fiasko akciu. Dnes šéfuje elitným policajtom. Hospodárske noviny. Dostupné online. ISSN 1336-1996.
- ↑ Aký je jeho vzťah s Bödörom?. HN. Dostupné online. (slovensky)
- ↑ Firmy okolo oligarchu Bödöra súťažili sami so sebou. U Žigu a Jahnátka. aktuality.sk. Dostupné online. (slovensky)
- ↑ a b Bývalý policajný prezident Tibor Gašpar sa stal novým poradcom ministerky vnútra. aktuality.sk. Dostupné online. (slovensky)
- ↑ Pellegrini vyzval Gašpara na odchod, skončí do konca mája. dennikn.sk. Dostupné online. ISSN 1339-844X.
- ↑ Novým poradcom Denisy Sakovej je bývalý policajný prezident Tibor Gašpar. Denník N. Dostupné online. (slovensky)
- ↑ Po Kováčikovi si prišli aj po Gašpara, Hraška, Krajmera a Slobodníka. Obvinili ich, že boli zločinecká skupina [online]. Dostupné online. (slovensky)
- ↑ Prokurátor podal po akcii Očistec návrh na väzobné stíhanie Tibora Gašpara a ďalších siedmich osôb [online]. Dostupné online. (slovensky)
- ↑ Svedok: Na stretnutia s Bödörom chodil aj Kaliňák. Gašpar a spol. idú do väzby [online]. Dostupné online. (slovensky)
- ↑ Najvyšší súd potvrdil: Tibor Gašpar ide po roku z väzby na slobodu [online]. Dostupné online. (slovensky)
- ↑ Ficova vláda už „čistí“ úřady a policii. A rychle mění kurz vůči Kyjevu - Seznam Zprávy. www.seznamzpravy.cz [online]. [cit. 2023-11-01]. Dostupné online.
- ↑ AKTUALITY.SK. Vláda vymenovala nových štátnych tajomníkov, ide o známe mená. Aktuality.sk [online]. 2023-10-25 [cit. 2023-11-01]. Dostupné online. (slovensky)