Turkmenská sovětská socialistická republika
![ikona](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/99/Question_book-new.svg/48px-Question_book-new.svg.png)
![ikona](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/86/%E6%9B%B8.svg/48px-%E6%9B%B8.svg.png)
Turkmenská sovětská socialistická republika Туркменская Советская Социалистическая Республика - Turkmenskaja Sovetskaja Socialističeskaja Respublika
| |||||||
Geografie
| |||||||
Hlavní město | Ašchabad | ||||||
Rozloha | 488 100 km² | ||||||
Obyvatelstvo | |||||||
Počet obyvatel | 3 270 000 v roce 1986 | ||||||
Státní útvar | |||||||
Státní zřízení | |||||||
Mateřská země | |||||||
Měna | |||||||
Vznik | 27. října 1924 | ||||||
Zánik | 1991 – rozpad SSSR | ||||||
Státní útvary a území | |||||||
|
Turkmenská sovětská socialistická republika (turkmensky Түркменистан Совет Социалистик Республикасы, Türkmenistan Sovet Socialistik Respublikasy, rusky Туркменская Советская Социалистическая Республика, Turkmenskaja Sovetskaja Socialističeskaja Respublika) byla svazovou republikou SSSR ve střední Asii o rozloze 488 100 km². V roce 1986 měla 3,27 milionu obyvatel, z toho 68,4 % Turkmeni, dále Rusové, Uzbekové a Kazaši. Hlavní město byl Ašchabad.
Turkmenská SSR hraničila na severu s Kazašskou SSR a Uzbeckou SSR, na jihu s Íránem a na jihovýchodě s Afghánistánem. Západ omývaly vody Kaspického moře.
Turkmenská SSR vznikla 27. října 1924 v Zakaspické oblasti Turkestánu, západních oblastí Buchary a jižních oblastí Chomézu. Samostatnost získal Turkmenistán až po rozpadu SSSR v roce 1991.
Ekonomika
Turkmenská SSR se během socialistické výstavby stala průmyslovou republikou s rozvinutým kolektivním zemědělstvím. Hlavními odvětvími národního hospodářství byly průmysl těžební (ropa, zemní plyn, kuchyňská a Glauberova sůl, síra), petrochemický, chemický a výroba průmyslových hnojiv. Následoval průmysl energetický, stavebních hmot, textilní, papírnický, oděvní, kožedělný, potravinářský a výroba koberců. V zemědělství nutné zavodňování, obdělávalo se 1,6 % území. Hlavní plodiny: bavlník, obilniny, rýže, ovoce, zelenina, vinná réva. Hlavním odvětvím živočišné výroby byl chov karakulských ovcí. V roce 1985 se chovalo 4,6 milionu ks ovcí a koz, 700 tisíc ks skotu a 200 tisíc ks prasat, dále drůbež, koně, velbloudi a včely. Choval se bourec morušový.
Administrativní členění
Turkmenská SSR se dělila na 5 oblastí a 44 rajónů.
Název oblasti | Rozloha v km² | Počet obyvatel (1985) | Administrativní středisko |
---|---|---|---|
Ašchabadská | 95 400 | 826 000 | Ašchabad |
Čardžouská | 93 800 | 665 000 | Čardžou |
Krasnovodská | 138 500 | 341 000 | Krasnovodsk |
Maryjská | 86 800 | 729 000 | Mary |
Tašauzská | 73 600 | 628 000 | Tašauz |
Stručný historický přehled
- 6. –4. st. př. n. l. součást achaimenovské říše
- 329–327 př. n. l. dobyto Alexandrem Velikým
- 3. st. př. n. l. – 224 n. l. součást Parthie
- 224 jih ovládli Sasánovci
- 6. st. expanze kočovných turkenských kmenů
- pol. 7. st. vpády Arabů, islamizace
- 1040 podmaněno Seldžuky
- 12. – 13. st. nadvláda Chorezmu
- 13. st. mongolsko-tatarský vpád
- 13. – 15. st. součást Zlaté hordy a říše Tímúrovců
- 16. – 17. st. území ovládáno chivským a bucharským chanátem, rozvoj obchodních styků s Ruskem
- 2. pol. 19. st. – hospodářská a vojenská expanze Ruska
- 1869–1885 připojeno k Rusku (Zakaspická oblast)
- 1906 sovět vojenských zástupců v Ašchabadu
- 1916 středoasijské povstání
- konec roku 1917 ustavena sovětská moc, území Turkmenistánu součástí Turkestánské ASSR v rámci RSFSR
- 1918–1920 okupace britskými intervenčními vojsky
- 1921–1922 zemědělská a vodní reforma
- 27. 10. 1924 vytvoření Turkmenské SSR
- květen 1925 Turkmenská SSR svazovou republikou SSSR
- 22. 8. 1990 vyhlášena státní suverenita
- 27. 10. 1991 vyhlášena nezávislost
- 25. 12. 1991 skutečná nezávislost – rozpad SSSR
Přehled představitelů
- 1918. – 1. 1. 1919 – Fyodor Andrianovich Funtikov – předseda Prozatímního výkonného výboru Zakaspické oblasti Ruska
- 16. 7. 1918 – 5. 4. 1919 – Wilfred Malleson – velitel britské vojenské mise v Turkestánu (sídlo v Mašhadu)
- 1918–1919 – Reginald Teague-Jones – brítský zástupce v Ašchabadu
Turkestánská autonomní sovětská republika
- 30. 4. 1918 – 2. 6. 1918 – Pyotr Alekseyevich Kobozev – předseda Ústředního výkonného výboru; RCP
- 2. 6. 1918 – 5. 10. 1918 – Ivan Osipovich Tobolin – předseda Ústředního výkonného; RCP
- 5. 10. 1918 – 19. 1. 1919 – Vsevold Dmitrievich Votintsev – předseda Ústředního výkonného výboru; RCP
- 31. 3. 1919 – červenec 1919 – Aristarkh Andreyvich Kazakov – předseda Ústředního výkonného výboru; RCP
- červenec 1919 – září 1919 – Pyotr Alekseyevich Kobozev – předseda Ústředního výkonného výboru; RCP
- září 1919 – leden 1920 – Ivan Andreyevich Apin – předseda Ústředního výkonného výboru; RCP
- leden 1920 – srpen 1920 – Turar Risqulovich Risqulov – předseda Ústředního výkonného výboru; RCP
- srpen 1920 – 24. 9. 1920 – Abdullo Rahimbayevich Rahimbayev – předseda Ústředního výkonného výboru; RCP
Turkestánská autonomní sovětská socialistická republika
- 24. 9. 1920 – květen 1921 – Abdullo Rahimbayevich Rahimbayev – předseda Ústředního výkonného výboru; RCP
- květen 1921 – červen 1922 – Nazir Tyuryakulovich Tyuryakulov – předseda Ústředního výkonného výboru; RCP
- červen 1922 – říjen 1922 – Abdullo Rahimbayevich Rahimbayev – předseda Ústředního výkonného výboru; RCP
- říjen 1922 – 1. 1. 1924 – Inagadzhan Khidir-Aliyev – předseda Ústředního výkonného výboru; RCP
- 9. 1. 1924 – 27. 10. 1924 – Nedirbay Aytakov – předseda Ústředního výkonného výboru; Turkestánská ASSR rozpuštěna 27. 10. 1924; RCP
Turkmenská sovětská socialistická republika
- říjen 1924 – prosinec 1924 – Kaikhaziz Sardarovich Atabayev – předseda Revolučního výboru
- prosinec 1924 – únor 1925 – Nedirbay Aytakov – předseda Revolučního výboru
- 20. 2. 1925 – 21. 7. 1937 – Nedyrbay Aytakov – předseda Ústředního výkonného výboru; TCP
- srpen 1937 – říjen 1937 – Batyr Atayev – úřadující předseda Ústředního výkonného výboru; TCP
- říjen 1937 – 2. 3. 1938 – ?
- 2. 3. 1938 – 24. 7. 1938 – Khivali Babayev – předseda Ústředního výkonného výboru; TCP
- 24. 7. 1938 – 27. 7. 1938 – Alla Berdy Berdiyev – předseda Nejvyššího sovětu; TPC
- 27. 7. 1938 – 30. 8. 1941 – Khivali Babayev – předseda prezídia Nejvyššího sovětu; TCP
- 30. 8. 1941 – říjen 1941 – ?
- říjen 1941 – 6. 3. 1948 – Alla Berdy Berdiyev – předseda prezídia Nejvyššího sovětu; TCP
- 6. 3. 1948 – 30. 3. 1959 – Akmamed Sariyev – předseda prezídia Nejvyššího sovětu; TCP
- 30. 3. 1959 – 26. 3. 1963 – Nurberdy Bairamov – předseda prezídia Nejvyššího sovětu; TCP
- 26. 3. 1963 – 15. 12. 1978 – Annamukhamed Klychev – předseda prezídia Nejvyššího sovětu; TCP
- 15. 12. 1978 – 13. 8. 1988 – Bally Yazkuliyevich Yazkuliyev – předseda prezídia Nejvyššího sovětu; TCP
- 13. 8. 1988 – 19. 1. 1990 – Roza Atamuradovna Bazarovová – předseda prezídia Nejvyššího sovětu; TCP
- 19. 1. 1990 – 2. 11. 1990 – Saparmurad Atayevich Niyazov – předseda Nejvyššího sovětu; TCP
- 2. 11. 1990 – 25. 12. 1991 (– 21. 12. 2006) – Saparmurad Atayevich Niyazov („Turkmenbashi“) – prezident; TCP (od 1992 TDP)
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Turkmenská sovětská socialistická republika na Wikimedia Commons
Svazové republiky ![]() | ||
---|---|---|
Hlavní | ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() | ![]() |
Dříve zrušené |