Tvorba peněz
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d2/Money_Market_diagram.svg/299px-Money_Market_diagram.svg.png)
Tvorba peněz nebo vydávání peněz je proces, kterým se zvyšuje nabídka peněz v zemi nebo v ekonomické nebo peněžní oblasti Ve většině moderních ekonomik je většina peněžní zásoby ve formě bankovních vkladů.
Centrální banky sledují množství peněz v ekonomice měřením tzv. peněžních agregátů.
Peněžní zásoba
Pojem „peněžní zásoba“ běžně označuje celková, bezpečná finanční aktiva, která mohou domácnosti a podniky použít k provádění plateb nebo k držení jako krátkodobé investice. Peněžní zásoba se měří pomocí takzvaných „peněžních agregátů“ definovaných podle jejich příslušné úrovně likvidity. Ve Spojených státech (v ČR podobné), například:
- M0: součet všech fyzických měn včetně ražení mincí.
- M0: federální rezervní bankovky + americké bankovky + mince. Není důležité, zda je měna držena uvnitř nebo vně systému privátního bankovnictví jako rezervy.
- M1: celková částka M0 (hotovost / mince) mimo systém privátního bankovnictví plus částka vkladů na požádání, cestovních šeků a dalších ověřitelných vkladů
- M2: M1 + většina spořicích účtů, účty peněžního trhu, retailové peněžní podílové fondy a termínované vklady s malou nominální hodnotou (vkladové certifikáty pod 100 000 USD).
Rozumí se, že peněžní zásoba roste prostřednictvím aktivit vládních úřadů centrální bankou národa a obchodními bankami.
Tvorba peněz centrální bankou
Orgánem, jehož prostřednictvím je měnová politika prováděna, je centrální banka národa. Mandát centrální banky obvykle zahrnuje buď jeden ze tří následujících cílů, nebo jejich kombinaci, v různém pořadí preferencí, podle země nebo regionu:
- cenová stabilita, tj. inflační cílení;
- usnadnění maximální zaměstnanosti v ekonomice;
- zajištění střednědobých a dlouhodobých úrokových sazeb.
Měnová politika
Měnová politika je proces, kterým měnová autorita země, obvykle centrální banka (nebo měnová rada), řídí úroveň krátkodobých úrokových sazeb a ovlivňuje dostupnost a cenu úvěru v ekonomice i v celkové ekonomické aktivitě. Centrální banky provádějí měnovou politiku obvykle prostřednictvím operací na volném trhu. Nákup dluhu a výsledné zvýšení bankovních rezerv se nazývá „peněžní uvolňování“. Mimořádný proces uvolňování měny se označuje jako „kvantitativní uvolňování“, jehož záměrem je stimulovat ekonomiku zvyšováním likvidity a podporou bankovních půjček.
Proces tvorby peněz komerčními bankami
Centrální banka, nemá přímou doslovnou kontrolu nad tvorbou peněžní zásoby, pouze poskytuje toto privilegium komerečním bankám, kdykoli si člověk například vezme novou hypotéku v bance, vznikají nové peníze. Jedná se i o reakci bankovního sektoru na prodeje cenných papírů mezi komerčními bankami a centrální bankou.[1]
Jednoduchý depozitní multiplikátor (ηD)
Udává, kolikrát bude celková změna deposit vyšší, než původní změna povinných rezerv neboli hodnota prodaných cenných papírů centrální bance.
PMR = Povinné minimální rezervy
PV = původní vklad
Nabídka peněz
Neboli také peněžní zásoba. Je vyjádřeny pomocí měnového agregátu M1 a jednoduchého depozitního multiplikátoru.
MB = Měnová báze
Multiplikace depozit
Uložení 100 jednotek měny do komerční banky. Banka odvádí PMR a zbývá jí 98 jednotek měny na půjčení. V modelu s jednou komerční bankou se půjčka připisuje zpět na účet a banka z těchto 98 jednotek měny znovu odvádí PMR. Proces se nadále opakuje a celková změna depozit je udávána právě jednoduchým depozitním multiplikátorem.
Odkazy
Reference
V tomto článku byl použit překlad textu z článku Money creation na anglické Wikipedii.
Související články
Makroekonomie | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
Hlavní koncepty | Agregátní poptávka • Agregátní nabídka • Hospodářský cyklus • Deflace • Poptávkový šok • Nabídkový šok • Dezinflace • Efektivní poptávka • Očekávání (Adaptivní • Racionální) • Finanční krize • Hospodářský růst • Inflace (Tahem poptávky • Nákladová ) • Úroková sazba • Investice • Past na likviditu • Národní důchod (HDP • HNP • ČND) • Microfoundations • Peníze (Endogenní) • Tvorba peněz • Poptávka po penězích • Preference likvidity • Peněžní zásoba • Národní účty (Systém národních účtů) • Nominal rigidity • Cenová hladina • Recese • Greedflation • Shrinkflation • Stagflace • Úspory • Nezaměstnanost | ||||||
Politiky | |||||||
Modely | IS-LM • AD–AS • Keynesiánský kříž • Multiplikátor • Akcelerátorový efekt • Phillipsova křivka • Arrow–Debreu • Harrod–Domar • Solow–Swan • Ramsey–Cass–Koopmans • Model překrývajících se generací • Obecná teorie rovnováhy • Teorie endogenního růstu • Teorie shody • Mundell–Fleming • Model překročení • NAIRU | ||||||
Související | Ekonometrie • Ekonomická statistika • Monetární ekonomie • Rozvojová ekonomie • Mezinárodní ekonomiky | ||||||
Školy |
| ||||||
Významní makroekonomové | François Quesnay • Adam Smith • Thomas Robert Malthus • Karl Marx • Léon Walras • Georg Friedrich Knapp • Knut Wicksell • Irving Fisher • Wesley Clair Mitchell • John Maynard Keynes • Alvin Hansen • Michał Kalecki • Gunnar Myrdal • Simon Kuznets • Joan Robinson • Friedrich Hayek • John Hicks • Richard Stone • Hyman Minsky • Milton Friedman • Paul Samuelson • Lawrence Klein • Edmund Phelps • Robert Lucas Jr. • Edward C. Prescott • Peter Diamond • William Nordhaus • Joseph Stiglitz • Thomas J. Sargent • Paul Krugman • Gregory Mankiw | ||||||
K vidění | Ekonomie • Ekonomika • Makroekonomický model • Seznam významných ekonomických publikací • Mikroekonomie • Politická ekonomie • Matematická ekonomie |