Vrchbělá
Vrchbělá | |
---|---|
Dům ve Vrchbělé | |
Lokalita | |
Charakter | osada |
Obec | Bělá pod Bezdězem |
Okres | Mladá Boleslav |
Kraj | Středočeský kraj |
Historická země | Čechy |
Stát | Česko![]() |
Zeměpisné souřadnice | 50°31′35″ s. š., 14°47′2″ v. d. |
Základní informace | |
Počet obyvatel | 19 (2021)[1] |
Katastrální území | Vrchbělá (12,92 km²) |
PSČ | 294 21 |
Počet domů | 8 (2021)[2] |
![]() ![]() Vrchbělá | |
Další údaje | |
Kód části obce | 318124 |
Kód k. ú. | 918121 |
Zaniklé obce.cz | 10711 |
Geodata (OSM) | OSM, WMF |
![]() | |
![]() Některá data mohou pocházet z datové položky. |
Vrchbělá je část (osada) města Bělá pod Bezdězem na místě zaniklé obce (německy Neudorf či Wrchbel) v okrese Mladá Boleslav, na jižním okraji bývalého vojenského prostoru Ralsko, kvůli jehož založení obec zanikla. Místo leží asi dva kilometry severozápadně od Bělé pod Bezdězem. Sídlo se nachází v údolí říčky Bělé, která pramení v severní části osady.
Vrchbělá je též katastrální území o rozloze 12,92 km².[3] Původní katastrální území zaniklé obce bylo též Vrchbělá[4], ale mělo asi o třetinu větší rozlohu. Do roku 1950 patřila Vrchbělá do bývalého okresu Mnichovo Hradiště. K bývalé obci patřila též zaniklá osada Nová Hospoda.
Historie
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/42/Vrchb%C4%9Blsk%C3%BD_rybn%C3%ADk.jpg/220px-Vrchb%C4%9Blsk%C3%BD_rybn%C3%ADk.jpg)
Nejstarší písemné známky o osídlení území, pocházející z let 1337–1346, hovoří o obci zvané Dlouhá Doubrava. Jméno Vrchbělá se prvně objevuje v roce 1418 jako součást panství Berků z Dubé. Během třicetileté války obec zaniká a obnovena je pod německým jménem Neudorf, pod správou Albrechta z Valdštejna. Dle dobových zpráv byli obyvatelé německé národnosti. Až do počátku 20. století zůstávaly národnostní poměry v obci pod převahou německých občanů.[5]
Dvacáté století
Po první světové válce došlo k upravení národnostních poměrů v obci, přistěhovala se řada Čechů, kteří ve dvacátých letech tvořili již bezmála třetinu obce. V roce 1938, když byla vytyčena hranice mezi Německem a Protektorátem Čechy a Morava, připadla Vrchbělá pod německou správu, zatímco Bělá pod Bezdězem již zůstala v Protektorátu. Je zřejmé, že po skončení druhé světové války byli němečtí starousedlíci z Vrchbělé nuceně vystěhováni a obec byla částečně doosídlena Čechoslováky z různých krajů republiky.[5]
Při sčítání lidu v roce 1921 bylo ve Vrchbělé spočteno 84 domů s 390 obyvateli. Z nich bylo 112 Čechů a 274 Němců, obě národnosti měly v obci vlastní školu, přičemž posledním předválečným českým učitelem byl v letech 1935-1938 Vlastimil Severa.
Zdravotní obvod, faru, poštu, telegraf a četnickou stanici měli obyvatelé obce v Bělé pod Bezdězem (3,2 km). Tam byla i železniční stanice (6,75 km), ale bližší byla v Bezdězu.[6]
Vznik vojenského prostoru
Brzy po skončení druhé světové války, roku 1949, byl zřízen vojenský újezd, později známý jako „Vojenský výcvikový prostor Ralsko“ (VVP Ralsko), a Vrchbělá k němu byla v roce 1952 přičleněna. Tento krok znamenal faktický zánik obce a všichni obyvatelé Vrchbělé se museli odstěhovat. VVP Ralsko nejprve využívala Československá lidová armáda, po invazi v roce 1968 armáda sovětská. Za jejího působení prodělalo území Vrchbělé největší změny. V bývalé obci a na přilehlé západní plošině vyrostlo rozsáhlé ubytovací centrum pro sovětské vojáky a jejich rodiny, z původních stavení v obci zůstala pouze budova školy využívaná jako sídlo velitelství posádky. Na místech obdělávaných pozemků vznikl tankodrom s výraznými terénními úpravami a dopadovou plochou. Nejen tankodrom, ale i údolí a okolní svahy, byly rozježděny těžkou technikou. Zdevastován byl i tok říčky Bělé se zdejší malou rybniční soustavou.[5]
Zánik vojenského prostoru
Po odchodu sovětských vojsk byl roku 1991 vrchbělský katastr správně přičleněn k Bělé pod Bezdězem. Vojenský areál začal chátrat a změnil se v ruiny, či hromady suti. Stejně jako v celém VVP, se i zde prováděl pyrotechnický průzkum a revidoval se stav přírody, stupeň kontaminace půdy a stav opuštěných budov. Během 90. let bylo zpracováno několik rekultivačních studií pro vrchbělské údolí i návrhů územního plánu pro Vrchbělsko, ale na dlouhou dobu jediným počinem bylo postupné odklízení stavebního odpadu a zbytků budov, zchátralých s přičiněním podnikavých nenechavců.[7]
Obnova území
Od konce devadesátých let 20. století rostla na západním svahu, v místě bývalého tankodromu, později zlegalizovaná, motokrosová trať klubu SCM Bělá pod Bezdězem. Roku 2010 byl v údolní části, patřící Bělé pod Bezdězem, založen komerční areál Motorland Bělá s širokou nabídkou aktivit, převážně motoristického ražení se stravovacím zázemím.[8]
Koncem roku 2010 Středočeský kraj neobnovil nájemní smlouvu s Motokrosovým klubem, zato již na začátku téhož roku představil velkolepý plán na vybudování rozsáhlého volnočasového areálu. To by mohlo přinést i dlouho neřešenou rekultivaci celého území, včetně údolí říčky Bělé.
Sportovně-rekreační areál Vrchbělá má zahrnovat hotel se 48 lůžky a restaurací, sedmikilometrovou in-line dráhu, půjčovnu kol a in-line bruslí, kemp, malou zoo, lanové centrum, rozhlednu, dětské hřiště s dřevěnými prolézačkami či velké parkoviště pro auta a autobusy. V říjnu 2015 areál stále ještě nebyl otevřen, když se kolaudace z různých důvodů odkládala již několik let.[9]
Obyvatelstvo
Rok | 1869 | 1880 | 1890 | 1900 | 1910 | 1921 | 1930 | 1950 | 1961 | 1970 | 1980 | 1991 | 2001 | 2011 | 2021 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Počet obyvatel | 536 | 555 | 464 | 454 | 511 | 452 | 454 | 310 | 0 | 0 | 0 | 0 | 20 | 15 | 19 |
Počet domů | 89 | 96 | 98 | 99 | 92 | 95 | 101 | 60 | 0 | 0 | 0 | 0 | 15 | 5 | 8 |
Obecní správa
V letech 1869–1930 byla samostatnou obcí a od 1. ledna 1993 se osada stala součástí města Bělá pod Bezdězem.[12]
Odkazy
Reference
- ↑ Český statistický úřad: Výsledky sčítání 2021 – otevřená data. Dostupné online. [cit. 2022-11-01].
- ↑ Dostupné online.
- ↑ Územní identifikační registr ČR. Katastrální území Vrchbělá [online]. 2013-05-29 [cit. 2016-01-05]. Dostupné v archivu.
- ↑ Ústřední archiv zeměměřictví a katastru ČÚZK. Stabilní katastr – indikační skici a císařské otisky [online]. [cit. 2016-01-02]. Dostupné online.
- ↑ a b c Bývalý vojenský prostor Ralsko a jeho potenciál pro rozvoj cestovního ruchu: Změny využití území..., str. 22 [online]. www.calla.cz [cit. 2015-10-16]. Dostupné online.
- ↑ Chytilův místopis ČSR [online]. www.zanikleobce.cz [cit. 2015-10-16]. Dostupné online.
- ↑ Venkovská krajina 2005: Vývoj kulturní krajiny na Bělsku a Vrchbělsku, str. 27 [online]. www.veronica.cz (dokument na vyžádání) [cit. 2015-10-16]. Dostupné online.
- ↑ Motorland Bělá a Land Cruiser Party 2015 [online]. blog.abchistory.cz [cit. 2015-10-16]. Dostupné online.
- ↑ Areál Vrchbělá se o prázdninách neotevře. Zřejmě až v říjnu [online]. boleslavsky.denik.cz [cit. 2015-10-16]. Dostupné online.
- ↑ Historický lexikon obcí České republiky 1869–2011 [online]. Praha: Český statistický úřad, rev. 2015-12-21 [cit. 2024-07-25]. Dostupné online.
- ↑ Výsledky sčítání 2021 – otevřená data [online]. [cit. 2024-07-25]. Dostupné online.
- ↑ Historický lexikon obcí České republiky - 1869–2011: IV. Abecední přehled obcí a částí obcí [online]. [cit. 2023-03-23]. Dostupné online.
Externí odkazy
Obrázky, zvuky či videa k tématu Vrchbělá na Wikimedia Commons
- Katastrální mapa katastru Vrchbělá na webu ČÚZK
Části města Bělá pod Bezdězem | |
---|---|
Části obce |
|
Ostatní |
Historická sídla na území bývalého vojenského prostoru Ralsko | |
---|---|
zaniklé | Černá Novina • Dolní Novina • Dolní Okna • Holičky • Chlum • Jablonec • Jezová • Kostřice • Kracmanov • Křída • Nová Hospoda • Okna • Olšina • Palohlavy • Proseč • Prosíčka • Strážov • Svébořice • Vazačka • Zábělce • Židlov |
obnovené | |
přesunuté | Horní Krupá |
legenda: města, obce, osady (status sídel k roku 1930). |