Armenian kieli
Armenia | |
---|---|
![]() Armenian puhuma-alue Kaukasuksella | |
Oma nimi | Հայերեն [hajeren] |
Tiedot | |
Alue | Kaukasus |
Virallinen kieli | ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() ![]() |
Puhujia | 5 900 000 |
Sija | ei sadan suurimman joukossa |
Kirjaimisto | armenialaiset aakkoset |
Kielenhuolto | Armenian tiedeakatemia[1] |
Kielitieteellinen luokitus | |
Kielikunta | indoeurooppalaiset kielet |
Kieliryhmä | armenialaiset kielet |
Kielikoodit | |
ISO 639-1 | hy |
ISO 639-2 | arm (B) / hye (T) |
ISO 639-3 | hye |
ISO 639-3 | ARM |
Ohje | |
Infobox OK |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/dd/2014_Erywa%C5%84%2C_Katedra_%C5%9Bw._Grzegorza_O%C5%9Bwieciciela%2C_w_%C5%9Brodku_%2801%29.jpg/250px-2014_Erywa%C5%84%2C_Katedra_%C5%9Bw._Grzegorza_O%C5%9Bwieciciela%2C_w_%C5%9Brodku_%2801%29.jpg)
Armenia (omakielinen nimi: Հայերեն, hajeren) on indoeurooppalainen kieli, jota puhutaan Armeniassa ja sen lähistöllä muun muassa Venäjän eteläosassa Krasnodarin aluepiirissä ja Rostovin alueella.[2][3]
Kieltä kirjoitetaan armenialaisilla aakkosilla.[4] Kirjoitusjärjestelmän kehittäjäksi mainitaan 400-luvulla elänyt pyhä Mesrop Maštots.[5] Raamattu käännettiin kokonaisuudessaan armeniaksi ensimmäisen kerran vuonna 1666.[6]
Murteet ja historia
Kielellä on myös kaksi keskenään ymmärrettävää standardimurretta; länsiarmeniaa puhuvat yleensä ulkomailla asuvat armenialaiset ja itäarmeniaa puhutaan Armeniassa. Kirkollisissa yhteyksissä käytetään kaikkialla ymmärrettävää klassista armeniaa.[5] Itä- ja länsiarmenia jakautuvat vielä erikseen useampiin alamurteisiin:[7]
- Itäarmenia
- Agulis-Meghri
- Ararat
- Gharabagh-Šamahi
- Hoi-Maragha
- Länsiarmenia
- Antiokia
- Artial
- Vähä-Aasia
- Bolu
- Hamšenic
- Kilikien
- Muš-Tigranakert
- Stanoz
- Vanic
- Jozgat
On epäselvää, koska armenian puhujat ovat tarkalleen saapuneet Anatolian itäosiin. Ajankohdaksi on ehdotettu kolmannen vuosituhannen puoltaväliä eaa. Darius Suuren valtakaudelta peräisin olevista persialaisella nuolenpääkirjoituksella tehdyissä kirjoitukisissa paikallisia kutsuttiin nimellä "armina" ja "amrmanija", mistä sana Armenia on peräisin.[8] Klassista armeniaa käytettiin yleiskielenä aina 1800-luvulle saakka.[9]
Puhujamäärä ja status
Puhujia armenialla on noin 6,7 miljoonaa. Näistä noin 3,4 miljoonaa asuu Armeniassa, ja merkittäviä armeniankielisiä yhteisöjä löytyy Georgiasta, Venäjältä ja Iranista.[8]
Kielellä on virallisen kielen asema Armeniassa, jossa se on perustuslain mukaan ainoa virallinen kieli.[10] Armenialla on tunnustetun vähemmistökielen asema Kyproksella[11], Unkarissa[12], Irakissa[13], Puolassa[14] ja Romaniassa[15]. Lisäksi se on yksi Euraasian talousunionin tunnustetuista kielistä.[16]
Fonologia
Konsonantit
Bilabiaalit | Labiodentaalit | Dentaalit/ Alveolaarit | Postalveolaarit | Palataalit | Velaarit | Uvulaarit | Glottaalit | ||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Nasaalit | m | n | ŋ | ||||||
Klusiilit | soinnittomat | p | t | k | |||||
soinnilliset | b | d | g | ||||||
aspiroidut | pʰ | tʰ | kʰ | ||||||
Affrikaatat | soinnittomat | t͡s | t͡ʃ | ||||||
soinnilliset | d͡z | d͡ʒ | |||||||
aspiroidut | t͡sʰ | t͡ʃʰ | |||||||
Frikatiivit | soinnittomat | f | s | ʃ | x ~ χ | h | |||
soinnilliset | v | z | ʒ | ɣ ~ ʁ | |||||
Approksimantit | ʋ | j | |||||||
l | |||||||||
Tremulantit | r | ||||||||
Napausäänteet | ɾ |
Lähde:[17]
Vokaalit
etu | keski | taka | |
---|---|---|---|
suppea | i | u | |
välinen | ɛ | ə | ɔ |
väljä | ɑ |
Lähde:[17]
Paino on aina sanan viimeisellä tavulla paitsi silloin, kun viimeisessä tavussa on vokaali [ə], jolloin paino on toiseksi viimeisellä tavulla.[18]
Kielioppi
Armenia muistuttaa kieliopiltaan muita indoeurooppalaisia kieliä, mutta jotkin ominaisuudet ovat samankaltaisia kuin ympäröivissä kaukasuslaisissa kielissä.
Substantiivit
Armenian substantiiveilla ei ole kieliopillista sukua. Substantiivit taipuvat luvun (yksikkö ja monikko) ja sijan (nominatiivi, akkusatiivi, genetiivi, datiivi, ablatiivi, instrumentaali, lokatiivi) mukaan. Seuraavassa esimerkiksi sanan գիրք girkʿ 'kirja' taivutus:
yksikkö | monikko | |
---|---|---|
nom. | գիրք girkʿ | գրքեր grkʿer |
akk. | ||
dat. | գրքի grkʿi | գրքերի grkʿeri |
gen. | ||
abl. | գրքից grkʿicʿ | գրքերից grkʿericʿ |
instr. | գրքով grkʿov | գրքերով grkʿerov |
lok. | գրքում grkʿum | գրքերում grkʿerum |
Artikkelit
Armeniassa on epämääräinen ja määräinen artikkeli. Epämääräinen artikkeli on aina մը mə, ennen vokaalia մըն mən. Määräinen artikkeli liitetään sanan loppuun ja on -ը -ə, ennen vokaaleja tai niiden jälkeen -ն -n.
Pronominit
Armenian persoonapronominit ovat seuraavat:
yksikkö | monikko | |||||
---|---|---|---|---|---|---|
1. persoona | 2. persoona | 3. persoona | 1. persoona | 2. persoona | 3. persoona | |
nom. | ես es | դու du | նա na | մենք menkʿ | դուք dukʿ | նրանք nrankʿ |
akk. | ինձ inj | քեզ kʿez | նրան nran | մեզ mez | ձեզ jez | նրանց nrancʿ |
dat. | ||||||
gen. | իմ im | քո kʿo | նրա nra | մեր mer | ձեր jer | նրանց nrancʿ |
abl. | ինձնից, ինձանից injnicʿ, injanicʿ | քեզնից, քեզանից kʿeznicʿ, kʿezanicʿ | նրանից nranicʿ | մեզնից, մեզանից meznicʿ, mezanicʿ | ձեզնից, ձեզանից jeznicʿ, jezanicʿ | նրանցից nrancʿicʿ |
instr. | ինձնով, ինձանով injnov, injanov | քեզնով, քեզանով kʿeznov, kʿezanov | նրանով nranov | մեզնով, մեզանով meznov, mezanov | ձեզնով, ձեզանով jeznov, jezanov | նրանցով nrancʿov |
lok. | ինձնում, ինձանում injnum, injanum | քեզնում, քեզանում kʿeznum, kʿezanum | նրանում nranum | մեզնում, մեզանում meznum, mezanum | ձեզնում, ձեզանում jeznum, jezanum | նրանցում nrancʿum |
Verbit
Verbeillä on viisi tapaluokkaa (indikatiivi, optatiivi, konditionaali, imperatiivi ja nesessitatiivi) ja viisi aikamuotoa (preesens, imperfekti, futuuri, preteriti ja aoristi). Verbijärjestelmä on hyvin monimutkainen.
Sanasto
Keskeinen sanasto sama itä- ja länsiarmenian välillä.[9] Itäarmenia on kuitenkin saanut vaikutteita venäjästä.[18]
Lukusanat 1–10 armeniaksi:[19]
1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
մեկ | երկու | երեք | չորս | հինգ | վեց | յոթ | ութ | ինը | տաս |
mek | erkov | erek' | tšors | hing | vets' | jot' | ovt' | inë | tas |
Kielinäyte
»Բոլոր մարդիկ ծնվում են ազատ ու հավասար՝ իրենց արժանապատվությամբ եւ իրավունքներով: Նրանք օժտված են բանականությամբ ու խղճով եւ պարտավոր են միմյանց վերաբերվել եղբայրության ոգով:»
Suomeksi:
»Kaikki ihmiset syntyvät vapaina ja tasavertaisina arvoltaan ja oikeuksiltaan. Heille on annettu järki ja omatunto, ja heidän on toimittava toisiaan kohtaan veljeyden hengessä.»
(YK:n ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen 1. artikla) [20]
Lähteet
- ↑ sci.am Armenian National Academy of Sciences. Viitattu 3.3.2012.
- ↑ Glottolog 4.4 - Eastern Armenian glottolog.org. Viitattu 21.11.2021.
- ↑ Armenian Ethnologue. 2024. Viitattu 5.8.2024. (englanniksi)
- ↑ ScriptSource - Armenian written with Armenian script scriptsource.org. Viitattu 21.11.2021.
- ↑ a b Language Armenian Institute. Viitattu 5.8.2024. (englanniksi)
- ↑ Armenian in Armenia Joshua Project. 2024. Viitattu 5.8.2024. (englanniksi)
- ↑ Glottolog 4.2.1 - Eastern-Western Armenian glottolog.org. Viitattu 29.7.2020.
- ↑ a b Armenian language | History, Alphabet & Dialects Encyclopædia Britannica. 26.6.2024. Viitattu 5.8.2024. (englanniksi)
- ↑ a b Armenian Language: History LibGuides. 2024. Viitattu 6.8.2024. (englanniksi)
- ↑ CONSTITUTION OF THE REPUBLIC OF ARMENIA (art. 12) parliament.am. 1995. Viitattu 5.8.2024. (englanniksi)
- ↑ Christos CHRISTODOULOU: Western Armenian – Cypriot Arabic: new century, new speakers? Cyprus - European Commission. 14.2.2017. Viitattu 8.6.2020. (englanniksi)
- ↑ Kenesei, István: Minority languages in Hungary efnil.org. 2009. Arkistoitu .
- ↑ Iraqi Constitution (pdf) 2005. constituteproject.org. Viitattu 8.6.2020.
- ↑ Pisarek, Walery: The relationship between official and minority languages in Poland (pdf) 2009. efnil.org. Arkistoitu 14.12.2019. Viitattu 8.6.2020. (englanniksi)
- ↑ Saramandu, Nicolae & Nevaci, Manuela: Multilingvism şi limbi minoritare în România 2009. Institutul de Lingvistică „Iorgu Iordan - Alexandru Rosetti”. Arkistoitu 14.12.2019. Viitattu 8.6.2020. (romaniaksi)
- ↑ Договор о Евразийском экономическом союзе (pdf) 2015. Евразийский экономический союз. Viitattu 21.11.2021. (venäjäksi)
- ↑ a b Dum-Tragut, Jasmine: Armenian: Modern Eastern Armenian. Amsterdam: John Benjamins Publishing Company, 2009. (englanniksi)
- ↑ a b Armenian Language - Dialects & Structure MustGo. 2024. Viitattu 6.8.2024. (englanniksi)
- ↑ Armenian numbers Of Languages and Numbers. 2024. Viitattu 6.8.2024. (englanniksi)
- ↑ Yhdistyneiden kansakuntien ihmisoikeusvaltuutetun toimisto
Aiheesta muualla
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
![Wikipedia](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/80/Wikipedia-logo-v2.svg/45px-Wikipedia-logo-v2.svg.png)
- Armeniankielisiä sanakirjoja
- Armenian tiedeakatemian kotisivut