Arvid Liljelund
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5c/Arvid_Liljelund_self-portrait.jpg/250px-Arvid_Liljelund_self-portrait.jpg)
Fanny Churberg, Karl Anders Ekman, Severin Falkman, Ellen Favorin, Alina Forsman, Hanna Frosterus-Segerstråle, Alexandra Frosterus-Såltin, Emma Gylden-von Schantz, Werner Holmberg, Karl Emanuel Jansson, Arvid Liljelund, Berndt Lindholm, Erik Johan Löfgren, Hjalmar Munsterhjelm, Victorine Nordenswan, Augusta Soldan, Victoria Åberg
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7c/Liljelund_Kansallispukujen_osto_S%C3%A4kyl%C3%A4ss%C3%A4.jpg/250px-Liljelund_Kansallispukujen_osto_S%C3%A4kyl%C3%A4ss%C3%A4.jpg)
Emanuel Arvid Liljelund (20. tammikuuta 1844 Uusikaupunki – 21. heinäkuuta 1899 Uusikaupunki) oli suomalainen taidemaalari. Liljelund opiskeli Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa Turussa 1863–1864 ja Helsingissä 1864–1865. Hän jatkoi sitten opintojaan Düsseldorfin taideakatemiassa Saksassa 1866–1869. Hän alkoi pitää näyttelyitä vuodesta 1870 lähtien.[1]
Liljelund toimi opettajana Suomen Taideyhdistyksen piirustuskoulussa 1869–1876 sekä myöhemmin opettajana ja johtajana Viipurien Taiteen ystävien piirustuskoulussa 1891–1899.[2]
Liljelund oli arvostettu ja palkittu maalari. Hän sai Pietarin taideakatemian arvonimen Ensiluokan taiteilija.[1] Liljelund maalasi tarkkoja kansatieteellisiä kuvauksia talonpoikaistupien sisustuksesta ja kansanpukuja käyttävistä ihmisistä. Hän teki maalausretkiä erityisesti ruotsinkielisen Pohjanmaan rannikolle mutta myös muualle Suomeen. Liljelund vietti kesiään synnyinkaupungissaan Uudessakaupungissa ja teki maisemamaalauksia Uudenkaupungin saaristosta. Hänen töistään on tehty postikortteja jo sata vuotta sitten. Monet korteista tehtiin värillisinä. Kustantajana oli muun muassa Oy Launis Ab.[1]
Teoksia
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9e/Liljelund_Klockbyte.jpg/250px-Liljelund_Klockbyte.jpg)
- Kilttipiika, 1876
- Kansanpukujen osto Säkylässä, 1878
- Lähtö Pariisista (Jäähyväiset Montmartrelle), 1884
- Sisäkuva Taivassalon kirkosta, noin 1884
- Jääsken kirkon alttaritaulu Tulkaa minun tyköni, 1888 (nykyisin Imatrankosken kirkossa)
Palkinnot
- II palkinto dukaattikilpailussa 1872 ja 1878
- II palkinto valtion henkilömaalauskilpailussa 1878
- Pronssimitali Pariisin maailmannäyttelyssä 1878
- Pietarin taideakatemian arvonimi Ensiluokan taiteilija 1878
Lähteet
- Arvid Liljelund taiteilijamatrikkelissa
- Teuvo Termonen: Suomalaista postikorttitaidetta, osa 4 s. 66–67, Suomen Postikorttiyhdistys Apollo 2006, ISBN 952-91-9956-2
Viitteet
- ↑ a b c Teuvo Termonen s. 66
- ↑ Arvid Liljelund taiteilijamatrikkelissa
Aiheesta muualla
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/30px-Commons-logo.svg.png)
- Arvid Liljelund Kansallisgallerian kokoelmissa
- Taidevartti: Arvid Liljelund - Lähtö Pariisista (Arkistoitu – Internet Archive) (13 min videotallenne). Kantti.net
- Saksalais-ranskalais-venäläinen taideteos. Suomen Kuvalehdelle kirj. Helmer Winter, Suomen Kuvalehti, 14.06.1930, nro 24, s. 22, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
- Helmer Winter : Arvid Liljelund Viipurin piirustuskoulun opettajana, Karjala, 15.01.1936, nro 13, s. 9, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
- Helmer Winter : Arvid Liljelund. Räätälinkisällistä taiteilijamestariksi, Turun Sanomat, 05.03.1939, nro 62, s. 8, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
|