Bosnianmänty
Bosnianmänty | |
---|---|
![]() | |
Uhanalaisuusluokitus | |
Elinvoimainen [1] | |
| |
Tieteellinen luokittelu | |
Domeeni: | Aitotumaiset Eucarya |
Kunta: | Kasvit Plantae |
Kaari: | Havupuut Pinophyta |
Luokka: | Havupuut Pinopsida |
Lahko: | Pinales |
Heimo: | Mäntykasvit Pinaceae |
Suku: | Männyt Pinus |
Laji: | heldreichii |
Kaksiosainen nimi | |
Pinus heldreichii | |
Synonyymit | |
| |
Katso myös | |
| |
Infobox OKNimi-testi OKIUCN-testi OK |
Bosnianmänty eli harmaarunkomänty[3] (Pinus heldreichii, vanh. Pinus leucodermis) on mäntyjen sukuun ja mäntykasvien heimoon kuuluva puu.
Bosnianmänty kasvaa 25–35 metriä korkeaksi. Sen runko on harmaa ja sileä, mutta vanhemmiten kellertävää. Tummanvihreät neulaset ovat 5–11 senttimetriä pitkiä, ja kasvavat kaksittain. Kävyt ovat 5–10 senttimetriä pitkiä ja kellanruskeita.[4] Ne kasvavat joko yksittäin tai 2–3 kävyn ryhmissä.[5][6]
Bosnianmäntyä tavataan Albanian, Bulgarian, Kreikan ja entisen Jugoslavian alueella sekä Italian eteläosissa.[4][5] Metsäntutkimuslaitos kokeili bosnianmännyn kasvattamista Suomessa Punkaharjulla, mutta kaikki koealan puut kuolivat.[7]
Yksi Euroopan vanhimmista tunnetuista puista on Manner-Kreikan Píndos-vuoristossa kasvava bosnianmänty. Se löydettiin vuonna 2016, jolloin sen iäksi todettiin ainakin 1075 vuotta.[8]
Kirjallisuus
- Morris, Simone (2018): Loricati in the fog
Lähteet
- ↑ Caković, D., Gargano, D., Matevski, V. & Shuka, L.: Pinus heldreichii IUCN Red List of Threatened Species. Version 2019-2. 2017. International Union for Conservation of Nature, IUCN, Iucnredlist.org. Viitattu 30.10.2019. (englanniksi)
- ↑ Pinus heldreichii Catalogue of Life. Viitattu 30.10.2019. (englanniksi)
- ↑ Pinus heldreichii Kassu – Kasvien suomenkieliset nimet. Viitattu 30.10.2019.
- ↑ a b Coombes, Allen: Puut, s. 38. Suomentanut Jani Kaaro. WSOY, 2005. ISBN 951-0-30137-x.
- ↑ a b Pinus heldreichii Gymnosperm Database. Arkistoitu 20.9.2008. (englanniksi)
- ↑ Pinus heldreichii NC State University. Arkistoitu 11.5.2008. (englanniksi)
- ↑ Mäntylajien menestyminen Suomessa Luonnonvarakeskus. Arkistoitu 7.12.2022. Viitattu 30.10.2019.
- ↑ Virtanen, Sofia: "Käytännössä koskematon yli tuhat vuotta" – Euroopan vanhin puu on ainakin 1075-vuotias Tekniikka & Talous. 22.8.2019. Viitattu 30.10.2019.
|