Comité national pour le salut du peuple
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c9/Comit%C3%A9_national_pour_le_salut_du_Peuple_-_2020_Malian_coup_d%27Etat.jpg/250px-Comit%C3%A9_national_pour_le_salut_du_Peuple_-_2020_Malian_coup_d%27Etat.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b5/Comit%C3%A9_national_pour_le_salut_du_Peuple_-_2020_Malian_coup_d%27Etat_2.jpg/250px-Comit%C3%A9_national_pour_le_salut_du_Peuple_-_2020_Malian_coup_d%27Etat_2.jpg)
Comité national pour le salut du peuple (CNSP) oli Malin vuoden 2020 vallankaappauksen yhteydessä perustettu sotilasjuntta.
Vallankaappaus tapahtui 18. elokuuta 2020, kun Katin varuskunnasta Bamakoon tulleet sotilaat pakottivat presidentti Ibrahim Boubacar Keïtan eroamaan ja ilmoittamaan Malin kansalliskokouksen ja hallituksen hajottamisesta. Seuraavana päivänä sotilaat kertoivat maan televisiossa Malin kansan pelastuskomitean CNSP:n perustamisesta.[1]
Komitean puheenjohtajana toimi everstiluutnantti Assimi Goïta. Sen muita jäseniä olivat everstit Malick Diaw, Sadio Camara ja Modibo Koné sekä tiedottajana toiminut everstimajuri Ismaël Wagué. He edustivat eri aselajeja, mutta Diaw, Camara ja Koné olivat valmistuneet kaikki samaan aikaan Koulikoron sotakoulusta. Vuoden 2012 vallankaappauksen johtajiin verrattuina CNSP:n jäsenet olivat vanhempia upseereja, jotka ovat tottuneet kansainväliseen yhteistyöhön. Heidän uskottiin pyrkivän välttämään kapteeni Amadou Haya Sanogon kohtalo ja suunnittelevan paluuta siviilivaltaan. Kapinan syinä pidettiin armeijan turhautumista vuodesta 2012 jatkuneeseen sisällissotaan ja eri aselajien välisiä ristiriitoja. Tapahtumien laukaisijaksi arveltiin presidentti Keïtan turvallisuuspäällikön everstiluutnantti Ibrahim Traorén erottamista.[1]
Sotilasjuntan 24. elokuuta 2020 hyväksymän ja 27. elokuuta julkaiseman asetuksen mukaan CNSP toimi Malin väliaikaisena hallituksena ja lainsäädäntöelimenä. Komitean puheenjohtaja Assimi Goïta oli maan väliaikainen valtionpäämies. CNSP esitti Länsi-Afrikan talousyhteisön kanssa käymissään neuvotteluissa paluuta siviilivaltaan kahden tai kolmen vuoden siirtymäkauden jälkeen. Tänä aikana maata johtaisi sotilaiden nimittämä presidentti.[2]
Neuvotteluissa päädyttiin lopulta 18 kuukauden siirtymäkauteen. CNSP nimitti Malin presidentiksi entisen sotilaan Bah N’Dawin, joka vannoi virkavalansa 25. syyskuuta. Assimi Goïtasta tuli samalla maan varapresidentti.[3] Siirtymäkauden pääministeriksi nimitettiin Länsi-Afrikan talousyhteisön vaatimuksesta uradiplomaatti Moctar Ouane,[4] mutta Sadio Camara, Modibo Koné ja Ismaël Wagué ottivat haltuunsa puolustus-, turvallisuus- ja kansallisen sovinnon ministerien paikat. Joulukuun alussa perustettiin väliaikainen lainsäädäntöelin, jonka puheenjohtajaksi tuli Malick Diaw. Presidentti Bah N’Daw lakkautti CNSP:n siirtymäkauden peruskirjan mukaisesti 18. tammikuuta 2021 allekirjoittamallaan asetuksella.[5]
Lähteet
- ↑ a b Coup d’État au Mali: qui sont les hommes qui ont fait tomber IBK? Jeune Afrique. 20.8.2020. Viitattu 24.8.2020.
- ↑ Mali: Assimi Goïta devient «chef de l’État», la Cedeao exige une «transition civile immédiate» Jeune Afrique. 28.8.2020. Viitattu 29.8.2020.
- ↑ Mali : Bah N’Daw investi président de transition, les sanctions de la Cedeao maintenues Jeune Afrique. 25.9.2020. Viitattu 28.9.2020.
- ↑ Mali: l’ex-ministre des Affaires étrangères Moctar Ouane nommé Premier ministre de la transition Jeune Afrique. 27.9.2020. Viitattu 28.9.2020.
- ↑ Mali: la dissolution du CNSP décrétée par Bah N’Daw Jeune Afrique. 26.1.2021. Viitattu 30.1.2021.