Gunnar Wennerberg
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1b/Gunnar_Wennerberg_from_Hildebrand_Sveriges_historia.jpg/190px-Gunnar_Wennerberg_from_Hildebrand_Sveriges_historia.jpg)
Gunnar Wennerberg (2. lokakuuta 1817 Lidköping, Ruotsi – 24. elokuuta 1901 Läckön linna, Ruotsi) oli ruotsalainen poliitikko, runoilija ja kirkollisten asioiden ministeri.[1]
Wennerberg oli koulutukseltaan filosofian maisteri. Hän toimi ministerinä kahteen eri otteeseen, ensin vuodet 1870–1875 ja myöhemmin vuodet 1888–1891. Ministerikausiensa välissä hän toimi Kronobergin läänin maaherrana. Lisäksi hän oli vuodesta 1866 alkaen Ruotsin akatemian ja vuodesta 1850 alkaen Kuninkaallisen musiikki-akatemian jäsen.[1]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9d/V%C3%A4stg%C3%B6ta_nation_portr_G_Wennerberg_av_Staaff_NH_sid_119.jpg/190px-V%C3%A4stg%C3%B6ta_nation_portr_G_Wennerberg_av_Staaff_NH_sid_119.jpg)
Yhteiskunnallisen toimintansa lisäksi Wennerberg oli myös harrastelijasäveltäjä. Hänen tunnetuimmat sävellyksensä ovat vuonna 1851 valmistunut kahdelle miesäänelle sävelletty duettokokoelma Gluntarne ja Daavidin psalmeihin sooloäänelle, kuorolle ja pianolle/uruille sävelletty kokoelma Ur Davids Psalmer. Kokoelmassa, joka ilmestyi 1861, oli 40 virsisävellystä. Kokoelman toiseen painokseen 1877 hän lisäsi 15 uutta sävellystä ja vuosina 1893–1901 edelleen 23 uutta virren sävelmää.[2]
Ruotsin kirkon virsikirjoissa on kaksi Wennerbergin sävellystä, virsi 100, Lina Sandell-Bergin laulu "Tillkomme ditt rike". Sen suomenkielinen teksti "Oi Herramme tulkoon jo herruutesi" Ruotsin kirkon virsikirjassa on Anna-Maija Raittilan 1999 tekemä käännös. Virsi 558 "Herren är min herde god" on Axel F. Runstedtin 1908 kirjoittama virsi. Sen suomennos on Anna-Maija Raittilan 1999 tekemä "Herra paimeneni on." [3] Virsi "Tillkomme ditt rike" on myös Suomen kirkon ruotsinkielisessä virsikirjassa, jossa Wennerbergin sävelmän rinnalla on toinen, vaihtoehtoinen sävelmä (Virsi 440).[4]
Kirjailija Hannu Niklander on kertonut Wennerbergistä esseekokoelmassaan Luon katseen luoteeseen.[5]
Sävellysluettelo
- Frihet bor i Norden (1847)
- Stå stark du ljusets riddarvakt (1848)
- Hur länge skall i Norden (1848)
- Trummarsch (1848)
- O Gud, som styrer folkens öden (1849)
- Gluntarne (1851)
- De tre (1851)
- Hör oss, Svea (1853)
- Skarpskyttemarsch (1861)
- Säg oss ditt namn, du fruktansvärde (1871)
- Så contigit in Lenom (1871)
- Kung Karls drapa (1872)
- Psalmer, publicerade i ett flertal olika psalmböcker, däribland 1986 års psalmbok för Svenska kyrkan och Frälsningsarméns sångbok 1990 (FA).
- Gören portarne höga och dörrarne vida, ur Davids Psalmer (1866–1869, 1884–1886), fri tolkning av psaltartexten ur 1868 års Bibel.
- Herren är min herde god (1986 nr 558), tonsatt 1869 egentligen till Utrannsaka mig, min Gud.
- Skönt det är i kvällens timma (FA nr 750)
- Tillkomme ditt rike (1986 nr 100), tonsatt 1879
Lähteet
- ↑ a b Gunnar Wennerberg svenskaakademien.se. Viitattu 23.11.2020. (ruotsiksi)
- ↑ Oscar Lövgren: Psalm- och sånglexikon, s. 747. Gummesons bokförlag Stockholm, 1964. (ruotsiksi)
- ↑ Ruotsin kirkon virsikirja. Verbum förlag AB, 2003.
- ↑ Svensk psalmbok för den evangelis-lutherska kyrkan i Finland. Församlingsförbundets Förlags, 1987. (ruotsiksi)
- ↑ Hannu Niklander: Luon katseen luoteeseen (Uppsalan ylioppilaselämän runoilija), s. 36. Robustos, 2014. ISBN 978-952-5758-27-6.
Aiheesta muualla
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Gunnar Wennerberg Wikimedia Commonsissa
|