Hiidenkirnu
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fa/Hiidenkirnut.jpg/250px-Hiidenkirnut.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e7/Kruununpuisto_park_in_Imatra%2C_Finland_02.jpg/250px-Kruununpuisto_park_in_Imatra%2C_Finland_02.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ec/Mannuistenvuori_kirnu.jpg/250px-Mannuistenvuori_kirnu.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8a/A_Giant%27s_Kettle_in_Kivinokka_in_Helsinki%2C_Finland%2C_August_2022.jpg/250px-A_Giant%27s_Kettle_in_Kivinokka_in_Helsinki%2C_Finland%2C_August_2022.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a1/Helsingin_Viilarintien_hiidenkouru_kk.jpg/250px-Helsingin_Viilarintien_hiidenkouru_kk.jpg)
Hiidenkirnu on kalliossa oleva lieriönmuotoinen kuoppa. Hiidenkirnut ovat syntyneet jääkauden jäätikköjen sulamisveden pyörittäessä isoa kiveä tai kiviä, jauhinkiviä eli pyörrekiviä, paikallaan, jolloin ne ovat kaivertaneet kallioon melko symmetrisiä ja sileäreunaisia koloja. Virran on täytynyt olla riittävän voimakas pitääkseen pienemmät kivet poissa, ja tarpeeksi korkea, jotta muut painavat kivet ohittaisivat syntyvän kirnun muualta virran syvemmistä kohdista eivätkä tukkisi syntyvää kirnua. Hiidenkirnujen syvyys voi olla useita metrejä. Monissa hiidenkirnuissa on edelleen jauhinkivi pohjalla.
Hiidenkirnuista ei ole tehty paljonkaan tutkimuksia Suomessa tai muualla maailmassa, joten maailman tai edes Suomen suurimmista hiidenkirnujen tarkkaa määrää ei ole tiedossa. Samoin hiidenkirnun käsite voi joskus olla hämärä. Esimerkiksi Jalasjärven Pirunpesää nimitetään usein hiidenkirnuksi, vaikka se on todellisuudessa rapauma.[2]
Sanaa hiidenkouru on esitetty erityisesti Helsingin Vartiokylän Viilarintien eteläpuolella sijaitsevalle pitkänomaiselle, sulavalinjaiselle kourumaiselle graniittimuodostelmalle. Geologiassa se määritellään jäätikön sulamisvesien uurtamaksi vesikouruksi. Nimitys hiidenkouru tai hiiden kouru ei kuitenkaan ole vakiintunut termi ja jää nähtäväksi vakiintuuko termi, vai jääkö se elämään erisnimenä, jolla tarkoitetaan nimenomaan Viilarintien kulutusmuodostumaa.[3][4]
Hiidenkirnun synnystä
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7d/Athabasca.Moulin.jpg/250px-Athabasca.Moulin.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/70/Entstehung_Gletschertopf.jpg/250px-Entstehung_Gletschertopf.jpg)
Nykyinen käsitys on, että jään päällä ollut sulamisvesi putosi jääkaudellakin jäätikkökaivoon niin kuin nykyäänkin jäätiköissä. Putoavan veden virtaus alkoi pyöriä ja irrotti jään pohjalla ollutta kiveä, soraa jne. Nämä irrottivat kivestä uutta ainesta. Hyvin voimakkaan vesivirtauksen mukanaan kuljettama sora ja kivet toimivat hiomalaikan tavoin.
Perinteisen käsityksen mukaan hiidenkirnujen synnyttänyt vesivirtaus olisi ollut jäänalainen tunnelissa virtaava joki tai jäätiköstä lähtenyt sulamisvesijoki. Hiidenkirnun syntypaikka olisi ollut tässäkin vesiputous[5] jyrkänteen alla tai voimakas pyörre[5] lohkareen takana[6].
Rantakirnut
Rantakirnut ovat hiidenkirnuja matalampia muodostumia, jotka esiintyvät monesti ryhminä. Niitä väitetään rannan voimakkaiden tyrskyjen synnyttämiksi. Niitä esiintyy Itämeren ja muutaman suuren järven rannoilla, myös Suomessa.[5]
Rapautumiskuopat
Rapautumiskuopat muistuttavat ulkoisesti jossain määrin hiidenkirnuja. Nekin ovat kalliossa olevia "reikiä". Mutta niiden reunat ovat epätasaiset ja niiden seinämistä voi irrottaa joskus soraa jopa paljain käsin. Ne ovat syntyneet kalliossa olevaan kiviainekseltaan helpommin rapautuvan kohdan alkaessa rapautua. Rapautumiskuoppia on tavallisesti rapakivigraniiteissa ja muissa helposti rapautuvissa graniiteissa. Rapautumiskuoppia on Suomessa hieman alle 50.[5]
Suomen hiidenkirnuja
Etelä-Suomi
- Askola
- Askolan hiidenkirnut (Suomen tiettävästi laajin hiidenkirnuesiintymä, joka kattaa yli 20 eri kokoista ja -muotoista hiidenkirnua)
- Espoo
- Hanko
- Kappelisataman hiidenkirnu
- Puistovuoren hiidenkirnu
- Täktomin hiidenkirnut[8]
- Helsinki
- Jollaksen hiidenkirnut[9][10][11]
- Karhusaaren hiidenkirnut[9]
- Kivikon hiidenkirnut[9]
- Kivinokan hiidenkirnut[9]
- Käpylän hiidenkirnu[12]
- Lauttasaaren hiidenkirnu[9][13]
- Pihlajamäen hiidenkirnut (Suomen vanhimmat tunnetut hiidenkirnut, todettu ainakin 50 000 vuotta vanhoiksi)[9][12]
- Roihuvuoren hiidenkirnut[9]
- Seurasaaren hiidenkirnu[9]
- Suomenlinnan hiidenkirnu[9]
- Vartiosaaren hiidenkirnu[9]
- Vuosaaren hiidenkirnu[9]
- Imatra
- Imatrankosken reunojen hiidenkirnut
- Kemiönsaari
- Jungfruholmenin hiidenkirnu
- Kirkkonummi
- Vesitorninmäen hiidenkirnu[14]
- Lohja
- Talvian hiidenkirnu
- Mynämäki
- Mannuistenvuoren hiidenkirnu
- Naantali
- Kattilanvuoren hiidenkirnu
- Luikkionvuoren hiidenkirnu
- Nurmijärvi
- Nurmijärven hiidenkirnut seitsemän veljeksen reitin varrella
- Rauma
- Hiidenkirnu Haappusten kirkon alueella
- Uotilan hiidenkirnu
- Rusko
- Salo
- Sipoo
- Sipoonkorven hiidenkirnut
- Vantaa
- Vihti
- Höytiönnummen hiidenkirnu[15]
- Kattilan hiidenkirnu[15]
- Konianvuoren hiidenkirnu
- Kuuselan hiidenkirnut[15]
- Pääkslahden hiidenkirnu[15]
Keski-Suomi
- Mikkeli
- Puumala
- Kynäsaaren hiidenkirnu[16]
- Lintusalon hiidenkirnu
- Pataluodon hiidenkirnu[16]
- Tollonvuoren hiidenkirnu, Hurissalo
- Rautavaara
- Pumpulikirkon hiidenkirnu
- Vaasa
- Öjbergetin hiidenkirnu
Pohjois-Suomi
- Pudasjärvi
- Jumalanhauta[17]
- Rovaniemi
- Rautiosaaren hiidenkirnut (tunnetaan myös Sukulanrakan hiidenkirnuina)
- Salla
- Aholanvaaran hiidenkirnut (ryhmään kuuluu Suomen suurin hiidenkirnu Juomapata, jonka halkaisija on enimmillään 15,5 m ja syvyys 13 m)[18][19]
Hiidenkirnuja muualla
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/36/Bourke%27s_Luck_Potholes.jpg/250px-Bourke%27s_Luck_Potholes.jpg)
Hiidenkirnun tyyppisiä muodostelmia esiintyy sopivanlaisessa, esimerkiksi graniittiin pohjautuvassa, kallioperässä virtaavissa koskissa ja joissa joka puolella maailmaa, esimerkiksi Etelä-Afrikassa Blyde River Canyonissa.
Katso myös
Lähteet
- ↑ Jääkautinen hiidenkouru räjäytettiin kesken oikeusprosessin, helsinkiläismies teki rikosilmoituksen Helsingin Sanomat. 25.10.2019. Viitattu 25.10.2019.
- ↑ Pirunpesä - preglasiaalinen rapaumaonkalo Jalasjärvellä (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ Toivakka, Karoliina: Jääkautinen hiidenkouru louhitaan Raide-Jokerin tieltä Helsingin Vartiokylässä: ”Yhdessä päivässä räjäytetään sellainen pala historiaa pois” Helsingin Sanomat. 2.8.2019. Sanoma Oy. Viitattu 4.9.2019.
- ↑ Kultti, Seija: Viilarintien kourun kertomaa (asiantuntijan blogikirjoitus) Raide-Jokeri. Raide-Jokerin projektitoimisto. Viitattu 5.9.2019.
- ↑ a b c d Marjatta Koivisto: Jääkaudet. s. 228
- ↑ Aatto Ratia: Lohkareesta emäkallioon. s. 127
- ↑ a b c d e f g h i j Espoon arvokkaat geologiset kohteet Espoon ympäristökeskus. 2006. Petrell, Liidia. Viitattu 18.4.2022.
- ↑ Täktomin merenlahtien historia ja nähtävyydet Luontoon.fi. Metsähallitus. Viitattu 18.4.2022.
- ↑ a b c d e f g h i j k Luontotietojärjestelmä Helsingin kaupunki. Viitattu 18.4.2022.
- ↑ Luonto 2004. Laajasalo - Degerö Seura ry.. Arkistoitu 18.5.2012. Viitattu 12.9.2012.
- ↑ Hiidenkirnut, Jollas Helsingin paikkatietopalvelu. Helsingin kaupungin ympäristökeskus. Viitattu 12.9.2012. [vanhentunut linkki]
- ↑ a b Luonnonmuistomerkit: Geologiset kohteet Helsingin kaupunki, hel.fi. Viitattu 30.7.2016.
- ↑ Hiidenkirnu, Lauttasaari Helsingin paikkatietopalvelu. Helsingin kaupungin ympäristökeskus. Viitattu 23.9.2012. [vanhentunut linkki]
- ↑ Kirkkonummiseikkailu - Vesitorninmäen hiidenkirnu Kirkkonummen kunta. Arkistoitu 20.3.2022. Viitattu 18.4.2022.
- ↑ a b c d Nähtävyydet Vihdin kunta. Viitattu 18.4.2022.
- ↑ a b Ruokovesi (sijainti maastokartalla) Karttapaikka. Helsinki: Maanmittauslaitos. Viitattu 18.4.2022.
- ↑ Jumalanhauta Pudasjärven kunta. Arkistoitu 29.8.2016. Viitattu 18.4.2022.
- ↑ Lapin kansan artikkeli 15.06.2003 Kalliovaaran hiidenkirnut mahtava nähtävyys
- ↑ Eräpalvelu Iso-Heiko - Hiidenkirnut
Aiheesta muualla
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Hiidenkirnut Wikimedia Commonsissa
- Gabro ja hiidenkirnut entisen Kehä I:sen vieressä (gtk.fi)
- Suomen hiidenkirnuja Retkipaikka.fi
- Rautiosaaren Sukulanrakan hiidenkirnut