Juolukkasinisiipi
Juolukkasinisiipi | |
---|---|
![]() | |
Uhanalaisuusluokitus | |
Suomessa: | |
Elinvoimainen [1] | |
Tieteellinen luokittelu | |
Domeeni: | Aitotumaiset Eucarya |
Kunta: | Eläinkunta Animalia |
Pääjakso: | Niveljalkaiset Arthropoda |
Alajakso: | Kuusijalkaiset Hexapoda |
Luokka: | Hyönteiset Insecta |
Lahko: | Perhoset Lepidoptera |
Alalahko: | Glossata |
Osalahko: | Erilaissuoniset Heteroneura |
Yläheimo: | Päiväperhoset Papilionoidea |
Heimo: | Sinisiipiset Lycaenidae |
Suku: | Plebeius |
Laji: | optilete |
Kaksiosainen nimi | |
Plebeius optilete | |
Synonyymit | |
| |
Katso myös | |
| |
Infobox OKNimi-testi OK |
Juolukkasinisiipi (Plebeius optilete) on mustansininen tai tummanruskea sinisiipilaji. Laji on yleinen ja viihtyy etenkin soilla, joissa kasvaa juolukkaa.
Koko ja ulkonäkö
Juolukkasinisiipi on yleisilmeeltään hyvin tumma sinisiipi. Koiraan siipien yläpinnat ovat tumman violetinsiniset ja niissä on ohut, musta reunus. Naaraan siivet ovat päältä tummanruskeat, joskin siipien tyviä kohti niissä on nähtävissä tummansinistä väriä, joskus melko laajaltikin. Siipiripset ovat valkoiset. Siipien alapinnat ovat harmaanruskeat ja mustien, valkoreunaisten täplien kirjomat. Takasiiven ulkoreunassa on kahdesta kolmeen oranssia täplää, joiden ulkopuolella on metallinkiiltoisen siniset täplät. Siipiväli 22–29 mm.[2][3][4]
Levinneisyys ja lentoaika
Levinneisyysalue ulottuu Balkanin niemimaa-Alpit-Alankomaat -linjalta itään aina itäisimpään Siperiaan saakka. Lajia tavataan myös Pohjois-Amerikassa Alaskasta Kanadan keskiosiin.[3] Laji lentää kesäkuun puolivälistä elokuun alkuun ja on koko Suomessa hyvin yleinen.[5]
Elinympäristö ja elintavat
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/00/Plebeius_optilete.underside.jpg/150px-Plebeius_optilete.underside.jpg)
Juolukkasinisiipi elää ennen kaikkea soilla, mutta kelpuuttaa myös muut juolukkaa kasvavat ympäristöt. Varsinkin pohjoisessa se viihtyy myös kangasmetsissä ja tunturikoivikoissa. Se on erittäin yleinen laji ja luultavasti Suomen yleisin sinisiipi. Perhoset ovat paikkauskollisia eikä lajia yleensä tapaa sopivan elinympäristön ulkopuolelta. Koiraat lentelevät ympäriinsä ahkerasti etsien naaraita.[3][6]
Naaras munii munat yksitellen ja ne kuoriutuvat noin 10 päivän kuluttua. Toukka kasvaa aluksi 5–7 viikon ajan ja siirtyy talvilevolle. Talvehtimisen jälkeen se kasvaa vielä 3–5 viikkoa ennen koteloitumistaan. Kotelovaihe kestää 2–3 viikkoa. Toisin kuin monet lähisukulaisensa, juolukkasinisiiven toukka ei elä yhdessä muurahaisten kanssa.[3]
Ravintokasvi
Toukat viihtyvät juolukoissa (Vaccinium uliginosum) ja suokukalla (Andromeda polifolia). Joskus harvemmin ravintokasviksi sattuu mustikka (Vaccinium myrtillus), puolukka (Vaccinium vitis-idaea) tai isokarpalo (Vaccinium oxycoccos).[3]
Lähteet
- ↑ Lauri Kaila, Marko Mutanen: Juolukkasinisiipi – Agriades optilete Suomen Lajitietokeskus. 2019. Viitattu 23.3.2022.
- ↑ Lionel G. Higgins, Norman D. Riley, suom. Olavi Sotavalta: Euroopan päiväperhoset. Kustannusosakeyhtiö Tammi, 1973. ISBN 951-30-2311-7. s. 284
- ↑ a b c d e Nationalnyckeln till Sveriges flora och fauna. Fjärilar: Dagfjärilar. Hesperiidae – Nymphalidae. ArtDatabanken, SLU, 2005. 91-88506-51-7. s. 209–210
- ↑ Svenska fjärilar (ruotsiksi)
- ↑ Perhosviki (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ Kimmo Silvonen, Morten Top-Jensen & Michael Fibiger: Suomen päivä- ja yöperhoset – maastokäsikirja. BugBook Publishing, 2014. 978-87-993512-9-9. s. 147
Aiheesta muualla
- Pertti Pakkanen: Juolukkasinisiipi. Suomen Perhostutkijain Seura.
- LuontoPortti: Juolukkasinisiipi (Plebejus optilete)
- Suomen Perhoset: Juolukkasinisiipi
- Iltalehti: Juolukkasinisiipi (Plebejus optilete) (Arkistoitu – Internet Archive)
- UniProt, Taxonomy: Albulina optilete (englanniksi)
- Bestimmungshilfe des Lepiforums (Arkistoitu – Internet Archive) (saksaksi)
- Moths and Butterflies of Europe and North Africa (englanniksi)
|