Kaarina Kari
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0b/Kaarina_Kari_1932_%28HK19670603-7295%29.tif/lossy-page1-250px-Kaarina_Kari_1932_%28HK19670603-7295%29.tif.jpg)
Kaarina Kari (17. joulukuuta 1888 Kuhmalahti[1] – 21. maaliskuuta 1982 Helsinki[2]) oli suomalainen lääkäri, voimistelunopettaja ja järjestöjohtaja, joka muistetaan merkittävänä ja monipuolisena liikuntakasvattajana.[2]
Henkilöhistoria
Kaarina Karin vanhemmat olivat kappalainen Kaarlo Kustaa Kari ja Maria Yli-Pohja. Ylioppilaaksi Kari tuli 1908 ja valmistui voimistelunopettajaksi 1911 ja lääketieteen lisensiaatiksi 1925.[1] Kari toimi Tyttönormaalilyseon voimistelun ja terveysopin lehtorina 1927–1956, samoin kuin koulun lääkärinä.[2] Myös Suomen Naisten Liikuntakasvatusliiton puheenjohtajana hän toimi erittäin pitkään, 1921–1954.[3] Hänelle myönnettiin professorin arvonimi vuonna 1959.[4] Kari oli myös Lapin vaellusmatkailun pioneereja 1930-luvulla ja kirjoitti myöhemmin kokemuksistaan teoksen Haltin valloitus. [5]
Kari perusti Kisakallion Urheiluopiston 1949 ja toimi sen opettajana ja johtokunnassa. Karille myönnettiin Suomen liikuntakulttuurin ja urheilun suuri ansioristi 1954. Hänet vihittiin 1969 Jyväskylän yliopiston liikuntatieteellisen tiedekunnan kunniatohtoriksi.[2]
Julkaisuja
- Primitiivinen eli perusvoimistelu, WSOY 1922
- Terveydenhoidon opas kodeille ja naisille, WSOY 1932 (Kotilieden kirjasto; 36)
- Oppikoulun terveysoppi, WSOY 1933 (us. p.)
- Terveysoppi, Otava 1949 (us. p.), Väinö Lahtisen kanssa[1]
- Haltin valloitus, Kisakalliosäätiö 1978 (us. p.)
Lisäksi hän julkaisi leikki- ja voimisteluoppaita, muun muassa:
- Naisvoimistelun systemaattinen liikuntaoppi, WSOY 1960
Lähteet
- ↑ a b c L. Arvi P. Poijärvi, Ilmari Havu, Mauno Jääskeläinen (toim.): Kuka kukin on (Aikalaiskirja). Henkilötietoja nykypolven suomalaisista 1950, s. 294. Helsinki: Kustannusosakeyhtiö Otava, 1949.
- ↑ a b c d Kuolleita. Professori Kaarina Kari. Helsingin Sanomat, 22.3.1982, s. 16.
- ↑ Otavan Iso tietosanakirja, Otava 1968, osa 4, p. 467
- ↑ Kuhmalahden historian henkilöitä (arkistoitu versio)
- ↑ 80 vuotta Haltilla huvin vuoksi Yle Uutiset. Viitattu 29.2.2016.
Aiheesta muualla
- Kaarina Kari : Kuuden naisen kuuden viikon tunturielämykset. Signal-laakso, Paras, Kolmenvaltakunnan pyykki, Helsingin Sanomat, 29.09.1935, nro 262, s. 29, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
- Kaarina Kari : Kuuden naisen kuuden viikon tunturielämykset II. Siilastunturi, Haltiatunturi, Aslak Juuso, Helsingin Sanomat, 13.10.1935, nro 276, s. 29, Kansalliskirjaston digitaaliset aineistot
|
|