Marie Geistinger
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c3/Geistinger_als_Boulotte-crop.jpg/250px-Geistinger_als_Boulotte-crop.jpg)
Maria (Marie) Charlotte Cäcilia Geistinger (26. heinäkuuta 1833 Graz – 29. syyskuuta 1903 Klagenfurt) oli itävaltalainen sopraanolaulaja ja näyttelijä.[1]
Geistinger syntyi esiintyvien taiteilijoiden, Nikolaus ja Charlotte Geistingerin tyttäreksi. Hän esiintyi lapsille suunnatuissa rooleissa jo 11-vuotiaana. Virallisen debyyttinsä hän teki vuonna 1850 Münchenissä. Kaksi vuotta myöhemmin Geistinger esiintyi myös Wienissä Theater in der Josefstadtissa. Hän lähti Berliiniin vuonna 1854 ja esiintyi siellä vuosien ajan ennen kiinnitystä Hampuriin. Hänet kiinnitettiin myös Riikaan, jossa hän esiintyi vuosina 1859–1863 oopperassa, operetissa ja komedianäytelmissä. Tämän jälkeen Geistinger esiintyi Berliinin Victoria-Theater, kunnes hyväksyi työtarjouksen Wienistä vuonna 1865. Hän esiintyi siellä Jacques Offenbachin teoksissa, joihin kuului La belle Hélène. Geistinger pääsi vuonna 1869 johtamaan Theater an der Wieniä yhdessä Maximilian Steinerin kanssa.[1]
Geistingerin suosio oli hyödyksi Johann Strauss nuoremman operettien suosion nousussa. Hän oli kantaesittämässä tämän teoksia Indigo und die vierzig Räuber (1871), Der Karneval in Rom (1873), Lepakko (1874) ja Cagliostro in Wien (1875). Geistinger vetäytyi Theater an der Wienin johtotehtävistä vuonna 1875, mutta jatkoi työtään esiintyjänä. Hän esiintyi myös Wiener Stadttheaterissa muun muassa William Shakespearen, Heinrich Lauben ja Franz Grillparzerin teoksissa. Lisäksi hän osallistui Ferdinand Raimundin ja Johann Nestroyn kansanomaisten näytelmien esityksiin.[1]
Wienissä saavuttamansa suosion rohkaisemana Geistinger teki esiintymisiä myös Berliinissä, Münchenissä, Hampurissa, Dresdenissä ja Leipzigissa. Vuonna 1880 hän teki ensimmäisen kiertueensa Pohjois-Amerikassa. Palattuaan hän piti taukoa esiintymisestä näköongelmien takia. Myöhemmin Geistinger kuitenkin jatkoi esiintymistä ja palasi esiintymään myös Pohjois-Amerikkaan. Viimeisen suuren kiertueensa hän teki Itävallassa ja Saksassa vuonna 1898. Jäähyväisesiintymisensä hän piti Wienissä vuonna 1900. Geistinger oli naimisissa näyttelijä August Kormannin kanssa vuodesta 1877, mutta avioliitto päättyi eroon vuonna 1881. Geistinger on haudattu Wienin Zentralfriedhofiin.[1]
Lähteet
- ↑ a b c d Geistinger, Marie (1833–1903) Women in World History: A Biographical Encyclopedia, viitattu 22.3.2024 (englanniksi)
|