Msta
Msta Мста | |
---|---|
![]() Mstan kulku alajuoksullaan Bronnitsassa Novgorodin piirissä | |
Maanosa | Eurooppa |
Maat | Venäjä |
Alue | Novgorodin alue, Tverin alue |
Piiri | Novgorod, Malaja Višera, Kresttsy, Ljubytino, Borovitši, Bologoje, Udomlja, Vyšni Volotšok |
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja | |
Päävesistöalue | Nevan vesistö |
Valuma-alue | Mstan valuma-alue |
Pinta-ala | 23 300 km² [1] |
Pääuoman pituus | 848 km [a] |
Pääuoman osuudet | Olhavanjoki ←Ilmajärvi ←Msta ←Tsna |
Joen uoman kohteita | |
Alkulähde | Mstino, Vyšni Volotšok |
57.7369°N, 34.4816°E | |
Laskupaikka | Ilmajärvi |
58.4101°N, 31.3382°E | |
Läpivirtausjärvet | Ilmajärvi, Mstino |
Sivu-uomat | Holova, Volma, Mda, Peretna, Uver, Berezaika |
Taajamat | Borovitši, Vyšni Volotšok |
Mittaustietoja | |
Lähdekorkeus | 154 m [b] |
Laskukorkeus | 18 m [b] |
Korkeusero | 136 m |
Pituus | 445 km [1][2] |
Kaltevuus | 0,31 m/km |
Keskivirtaama | 202 m³/s |
Muuta | |
Muualla | Wikimedia Commons |
[ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ] ![]() | |
Infobox OK |
Msta (ven. Мста, vanhastaan käytetty nimitys Mustajoki [3]) on Venäjällä Novgorodin ja Tverin alueilla virtaava 445 kilometriä pitkä joki, joka alkaa Mstinon järvestä ja laskee Ilmajärveen.[1][4][b]
Joen kulku
Msta alkaa Mstinon tekojärvestä, joka sijaitsee Vyšni Volotšokin pohjoispuolella. Joki virtaa aluksi noin 50 kilometriä kohti pohjoista. Joenkulkua seuraa kapeana vyöhykkeenä peltoalue, jonka yhteydessä on myös niitä viljeleviä kyliä. Siirryttyään Novgorodin alueen puolelle, levenee peltovyöhyke ja kylät suurenevat. Joki alittaa Rybinskiin johtavan ja Bolgojen kautta kulkevan valtatien. Kun Mstaan yhtyy koillisesta tuleva Uverjoki, kääntyy Msta aluksi länteen mutta myöhemmin se jatkaa kohti luodetta. Joen yläjuoksulla on pitkiä koskiosuuksia, jotka ovat melojien suosiossa. Siellä se virtaa Borovitšin kaupungin läpi. Joki saapuu alavalle seudulle, jossa sen kulkusuunta vaihtelee maaston epätasaisten korkeusvaihteluiden vuoksi eri suuntiin. Lopulta se virtaa harvaan asuttujen seutujen läpi. Alavat alueet kuuluvat Ilmajärven, Olhavanjoen ja Laatokan alankoalueeseen. Mstajoki on seudun suurin joki, johon yhtyvät lopulta kaikki seudun joet. Mstan suistoalue monine suistohaaroineen on vuodenaikojen mukaan vuoroin tulvivaa ja sitten kuivuvaa kosteikko- ja suoaluetta. Suistoalueen länsipuolella aukeaa Ilmajärvi seudun suurimpana järvenä. Suistoalueen vesistöalue on matalaa ja mutaista. Jokeen nouseville laivoille on rakennettu oma Siversovin kanava, joka oikaisee suoraan Olhavanjokeen. Jokien välillä on Ilmajärvellä vain 3–8 kilometriä väliä, riippuen mistä suistohaarasta se mitataan. Joki on nykyään purjehduskelpoinen suistosta Holovan sivujoelle asti. Joen keskivirtaamia mitataan 84 kilometriä suistosta ylöspäin sivujoen Hubkan yläpuolelta. Keskivirtaamaksi ilmoitetaan 202 m³/s.[4][5][c]
Nimen etymologiaa
Joen nimi ei tarkoita venäjäksi mitään. Monien kielentutkijoiden mukaan joen nimitys perustuu itämerensuomalaiseen sanaan musta, joka on muuntunut nykyiseen muotoonsa.[6][b]
Historiaa
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d9/Volkhov-Ilmen.png/250px-Volkhov-Ilmen.png)
Viikinkien idäntie kulki Ilmajärvestä ylävirtaan Mustajokea ja Tsnajokea pitkin sekä Tvertsajoelle ja sieltä alavirtaan Volgalle tunnetaan jo varjagiajoilta asti. Tästä on todisteena huomattavat arkeologiset löydöt näiden jokien varsilta.[7] Vyšni Volotšokin vesitie rakennettiin vanhan viikinkien idäntien reitille. Se yhdisti Itämeren Kaspianmereen laskevaan Volgan vesistöön. Tämä kanavajärjestelmä oli 1700–1800-luvuilla Venäjän tärkein Euroopan ja Aasian välinen tavarankuljetusreitti. Mustajoki oli osa tätä vesitietä. Sen merkitys rupesi vähenemään 1860-luvulla rautatien valmistumisen jälkeen. Laivojen koon kasvaessa isommat jokilaivat eivät voineet enää käyttää tätä vesitietä vaan rupesivat käyttämään Volgan–Itämeren vesitietä. Nykyään Mustajoki ja muu osa vesitietä on enimmäkseen huviveneily- ja retkeilykäytössä.[8]
- Eräs joen koskiosuus
- Riippusilta joen keskijuoksulla Borovitšissä
- Tiesilta Borovitšin kaupunkialueella
- Arkistokuva joen jääkannen räjäytysryhmästä
- Näkymä joen kapeasta sivujuovasta. Vastarannalla erottuu jokisaari
- Rautatiesilta joen alajuoksulta
Valuma-alue
- Pääartikkeli: Mstan valuma-alue
Mstajoki kuuluu Nevan vesistöalueessa Laatokan valuma-alueen Olhavanjoen valuma-alueeseen, jonka Mstan valuma-alueessa se sijaitsee. Msta, joka alkaa Mstinojärvestä, muodostaa Olhavanjoen valuma-alueen pääuoman 445 kilometriä pitkän keskiosuuden ja Mstinoon laskeva Tsna 160 kilometriä pitkän latvaosuuden. Pääuomaa on yhteensä 848 kilometriä [a]. Valuma-alueen pinta-ala on 23 300 neliökilometriä.[1][4][9]
Sivujokia
Mstajoen sivu-uomia on olemassa varsinkin alajuoksun alavilla seuduilla useita kymmeniä. Alla olevaan taulukkoon on koottu vesistövirannomaisten luettelemat suurimmat sivu-uomat. Niihin liittyvien tietojen lähteet on lueteltu taulukon alle ja ne on lisäksi eritelty kunkin joen kohdalle oikeaan sarakkeeseen.
Laskujoen nimi | Nimi ven. | Etäisyys Ilmajärvestä (km) | Pääuoman kohta | Pituus (km) | Virtaama (MQ m³/s) | Valuma-alue (km²) | Lähteet |
---|---|---|---|---|---|---|---|
Joki laskee Ilmajärveen useita suuhaaraa myöten sekä Ohlavanjokeen johtavaa Siversovin kanavaa pitkin | |||||||
Mšaška | Mšaška (Мшашка) | 18 | Novgorod | 17 | 2,2,2,4,2,–,– | ||
Melnitšnyi | Melnitšnyi (Мельничный) | 43 | Novgorod | 11 | 2,2,2,4,2,–,– | ||
Skrobotski | Skrobotski (Скроботский) | 53 | Novgorod | 11 | 2,2,2,4,2,–,– | ||
Tšurilovski | Tšurilovski (Чуриловский) | 56 | Novgorod | 10 | 2,2,2,4,2,–,– | ||
Seregižka | Seregižka (Серегижка) | 81 | Malaja Višera | 10 | 2,2,2,4,2,–,– | ||
Hubka | Hubka (Хубка) | 83 | Malaja Višera | 25 | 2,2,2,4,2,–,– | ||
Holova | Holova (Холова) | 92 | Malaja Višera | 126 | 16 | 1 900 | 2,2,2,4,2,3,2 |
Volma | Volma (Волма) | 114 | Kresttsy | 60 | 821 | 2,2,2,4,2,–,2 | |
Panitski | Panitski (Паницкий) | 147 | Malaja Višera | 10 | 23 | 2,2,2,4,2,–,2 | |
Dubrovka | Dubrovka (Дубровка) | 153 | Malaja Višera | 11 | 2,2,2,4,2,–,– | ||
Malyševski | Malyševski (Малышевский) | 163 | Malaja Višera | 12 | 2,2,2,4,2,–,– | ||
Kaširka | Kaširka (Каширка) | 173 | Malaja Višera | 29 | 294 | 2,2,2,4,2,–,2 | |
Mda | Mda (Мда) | 179 | Malaja Višera | 101 | 673 | 2,2,2,4,2,–,2 | |
Tšernyi | Tšernyi (Черный) | 182 | Ljubytino | 11 | 2,2,2,4,2,–,– | ||
Kamenka | Kamenka (Каменка) | 186 | Ljubytino | 12 | 2,2,2,4,2,–,– | ||
Otnja | Otnja (Отня) | 214 | Ljubytino | 35 | 317 | 2,2,2,4,2,–,2 | |
Zabititsa | Zabititsa (Забитица) | 220 | Ljubytino | 16 | 2,2,2,4,2,–,– | ||
Belaja | Belaja (Белая) | 221 | Ljubytino | 31 | 204 | 2,2,2,4,2,–,2 | |
Ohomlja | Ohomlja (Охомля) | 228 | Ljubytino | 26 | 96 | 2,2,2,4,2,–,2 | |
Gorodnja | Gorodnja (Городня) | 230 | Ljubytino | 23 | 2,2,2,4,2,–,– | ||
Polona | Polona (Полона) | 231 | Ljubytino | 16 | 183 | 2,2,2,4,2,–,2 | |
Nizovka | Nizovka (Низовка) | 240 | Ljubytino | 12 | 2,2,2,4,2,–,– | ||
Lnjanaja | Lnjanaja (Льняная) | 261 | Okulovka | 50 | 322 | 2,2,2,4,2,–,2 | |
Peretna | Peretna (Перетна) | 262 | Okulovka | 39 | 905 | 2,2,2,4,2,–,2 | |
Šegrinka | Šegrinka (Шегринка) | 276 | Okulovka | 74 | 606 | 2,2,2,4,2,–,2 | |
Šilokata | Šilokata (Шилоката) | 279 | Borovitš | 15 | 2,2,2,4,2,–,– | ||
Vydrinka | Vydrinka (Выдринка) | 280 | Borovitš | 24 | 153 | 2,2,2,4,2,–,2 | |
Štšuka | Štšuka (Щука) | 283 | Borovitš | 14 | 2,2,2,4,2,–,– | ||
Sivelba | Sivelba (Сивельба) | 300 | Borovitš | 23 | 2,2,2,4,2,–,– | ||
Jurinka | Jurinka (Юринка) | 304 | Borovitš | 13 | 2,2,2,4,2,–,– | ||
Velgija | Velgija (Вельгия) | 311 | Borovitš | 45 | 390 | 2,2,2,4,2,–,2 | |
Kruppa | Kruppa (Круппа) | 321 | Borovitš | 38 | 249 | 2,2,2,4,2,–,2 | |
Žadinka | Žadinka (Жадинка) | 343 | Borovitš | 16 | 2,2,2,4,2,–,– | ||
Uver | Uver (Уверь) | 370 | Borovitš | 90 | 3 930 | 2,2,2,4,2,–,2 | |
Berezaika | Berezaika (Березайка) | 389 | Bologoje | 150 | 27 | 3 230 | 2,2,2,4,2,3,2 |
Porfenka | Porfenka (Порфенка) | 417 | Udomlja | 7 | 2,2,2,4,2,–,– | ||
Dubovka | Dubovka (Дубовка) | 423 | Vyšni Volotšok | 2 | 240 | 2,2,2,4,2,–,2 | |
Volodna | Volodna (Володня) | 436 | Vyšni Volotšok | 8 | 114 | 2,2,2,4,2,–,2 | |
Joki alkaa 9 km ylempänä Mstinosta, johon Tsnajoki laskee |
Lähteet: 1 = luettu Wikipedian suomenkielisestä artikkelista, 2 = luettu Venäjän vesistörekisteristä kunkin sivu-uoman tiedoista [10], 3 = luettu venäjänkielisestä Wikipediasta, 4 = katsottu tai mitattu Internetin karttapalvelusta kuten esimerkiksi Google Maps tai ACME
Lähteet
Huomioita
- ↑ a b Pääuoman muodostumista ja sen pituutta on seostettu ja arvioitu artikkelissa Olhavanjoen valuma-alue kappaleessa ”Pääuoma”.
- ↑ a b c d Asia on luettu venäjänkielisen Wikipedian artikkelista ru:Мста.
- ↑ Asia tarkistettu Internetin karttapalvelusivustoilta kuten esimerkiksi Yandex, GeoMaps, Google Maps tai ACME.
Viitteet
- ↑ a b c d Msta, Мста (textual.ru) Venäjän valtion vesistötietokanta. Viitattu 24.3.2022. (venäjäksi)
- ↑ Mstino, Водохранилище Мстино (textual.ru) Venäjän valtion vesistötietokanta. Viitattu 29.3.2022. (venäjäksi)
- ↑ Jokipii, Mauno (toim.): Itämerensuomalaiset: Heimokansojen historiaa ja kohtaloita, s. 192, 408. Jyväskylä: Atena Kustannus Oy, 1995. ISBN 951-9362-80-0.
- ↑ a b c Msta, Мста Suuressa neuvostosanakirjassa. 3. laitos, 1969–1978. Viitattu 4.4.2022. (venäjäksi)
- ↑ Ilmajärvi, Ильмень (textual.ru) Venäjän valtion vesistötietokanta. Viitattu 29.3.2022. (venäjäksi)
- ↑ Smolitskaja, G.P.: Toponimitšeski slovar Tsentralnoi Rossii, s. 217–218. Moskva: Armada-press, 2002. ISBN 5-309-00257-X.
- ↑ Ulla Ehrensvärd-Pellervo Kokkonen-Juha Nurminen: Mare Balticum 2000 vuotta Itämeren historiaa, s. 35. Kustannusosakeyhtiö Otava, 1997. ISBN 951-1-13985-1.
- ↑ Kanoottireitti Berezaika-Msta (330 km) (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
- ↑ Tsna, Цна (textual.ru) Venäjän valtion vesistötietokanta. Viitattu 29.3.2022. (venäjäksi)
- ↑ Msta, Мста (textual.ru) Venäjän valtion vesistötietokanta. Viitattu 4.4.2022. (venäjäksi)
Aiheesta muualla
Kuvia tai muita tiedostoja aiheesta Msta Wikimedia Commonsissa
- Kanoottireitti Berezaika-Msta (330 km) (Arkistoitu – Internet Archive) (venäjäksi)
- Rurikinlinnan tutkimukset (venäjäksi)
- Austr í Görðum: tulkintoja viikinkiajalta(venäjäksi)