Rikollisuus
![]() | Tämä artikkeli tai sen osa painottuu liikaa joihinkin aiheen osa-alueisiin. Artikkelia tulisi muuttaa tasapainoisemmaksi. Voit auttaa Wikipediaa parantamalla artikkelia. Lisää tietoa saattaa olla keskustelusivulla. Tarkennus: puuttuu mm. filosofian ja uskontojen näkökulmat |
Rikollisuus on yhteiskunnassa tapahtuvaa rikollista toimintaa eli sellaista toimintaa, josta on laissa säädetty rangaistus. Lainsäädännön perustana ovat yhteiskunnan arvot ja normit, jotka voivat olla yhteydessä johonkin uskontoon tai filosofiseen suuntaukseen.
Rikolliseksi voidaan käsittää esimerkiksi sellainen toiminta, joka on filosofisen pohdinnan kautta osoittautunut paheeksi, taikka suppean oikeuspositivistisen tulkinnan mukaan sellainen toiminta, joka on lain tasolla kielletty ja määrätty rangaistavaksi.
Edellytykset
Rikollisuus edellyttää lähes aina, että[1]
- motivoitunut rikoksentekijä ja
- otollinen kohde kohtaavat
- riittävän valvonnan ulottumattomissa.
Rikollinen
Rikollinen on yhteiskunnan luoma käsite henkilöstä, joka on tehnyt rikoksen. Rikoksentekijä tuomitaan teoistaan rangaistukseen.
Monesti joillekin, etenkin leimaavista tai vakavista rikoksista tuomituilla, jää rangaistuksen sovittamisen jälkeenkin rikollisen leima yhteiskunnan suvaitsemattomuuden takia, ja elämän jatkuminen voi mahdollisen yhteiskunnasta vieraantumisen takia olla vaikeaa. Lisäksi rikosrekisterimerkintä voi vaikeuttaa esimerkiksi työ- tai opiskelupaikan saamista. Joihinkin ammatteihin tarvitaan rikostaustaote.[2]
Ketkä tekevät rikoksia
Vähemmän älykkäät tekevät enemmän rikoksia,[3] samoin vähemmän tunnolliset, vähemmän sovinnolliset[4] sekä ADHD:stä kärsivät.[5]
Köyhät tekevät useammin rikoksia, mutta varakkaissa maissa se ei johdu köyhyydestä, vaan jokin muu tekijä aiheuttaa sekä köyhyyttä että rikollisuutta, koska lottovoitto ei merkitsevästi vaikuttanut rikosten tekemiseen, ei voittajan eikä hänen lastensa, eikä syytettynä olemiseen.[6]
Tyypit
Poliisin tietoon tullut rikollisuus on ilmirikollisuutta. Rekisteröimättömän piilorikollisuuden yleisyyttä voidaan mitata rikosuhritutkimuksella, jossa ihmiset kertovat kyselyssä rikoksista, joiden uhreiksi he ovat joutuneet. Toinen tapa mitata piilorikollisuutta on kysellä kielletyistä teoista, joihin vastaaja on itse syyllistynyt.[7]
Esiintyminen
Rikollisuuden yleisyyden vaihtelu riippuu keskeisemmin rikostilaisuuksien määrän vaihtelusta. Yleensä rikollisuus on yleisimpää suurissa kaupungeissa, joissa on enemmän rikostilaisuuksia ja vähemmän sosiaalista kontrollia. Lähes kaikessa rikollisuudessa pieni joukko ihmisiä tekee valtaosan rikoksia ja aloittavat rikollisen uransa usein nuorina. Rikollisuus on myös yhteydessä syrjäytymiseen.[1]
Tilastointi
Eri maiden välisiä rikostilastoja on vaikea vertailla keskenään, minkä syitä ovat Euroopan komission mukaan:[8]
- maiden erilaiset lainsäädäntö- ja rikosoikeusjärjestelmät
- erot siinä, kuinka suuri osa rikoksista tulee poliisin tietoon ja jotka poliisi rekisteröi
- erot siinä, milloin rikos rekisteröidään
- erot säännöissä, joiden mukaan toistuvat rikokset lasketaan
- erot luetteloissa niistä rikoksista, jotka sisällytetään yleisiin rikoslukuihin
Selvittäminen
Rikoksista vain pieni osa voidaan selvittää johtuen poliisin rajallisista voimavaroista ja siitä, että rikoksista valtaosa tapahtuu tilanteissa, joissa ei voida aloittaa menestyksekästä rikostutkintaa. Tämän vuoksi rikollisuuden vähentämisessä tehokkainta on ennaltaehkäisy.[1]
Tutkimus
Rikollisuuden tutkimus eli kriminologia on yhteiskunta- ja oikeustieteellistä tutkimusta, joka tutkii rikoksia ja rikollisuutta.
Rangaistukset ehkäisijänä
Oikeustieteilijöiden mukaan kovemmat rangaistukset eivät vähennä rikollisuutta yhteiskunnassa. Vankeusrangaistuksen uhka ei yleensä vähennä rikollisuutta. Vankeustuomiot eivät myöskään ehkäise rikosten uusimista.[9][10] Vankiloita ei tulisi käyttää olettamalla, että vankeusrangaistukset vähentävät rikollisuutta[11].
Rikostilastoja Suomesta
Poliisin tietoon tulleiden rikosten lukumäärä 1960–2017
Rikos | 1960 | 1970 | 1980 | 1990 | 2000 | 2010 | 2017 |
---|---|---|---|---|---|---|---|
varkaus, näpistys | 21 376 | 33 193 | 97 793 | 158 839 | 189 112 | 145 170 | 145 170 |
törkeä varkaus | 7 626 | 21 234 | 3 362 | 4 800 | 4 297 | 3 043 | 2 914 |
petos, kavallus | 8 686 | 12 484 | 12 511 | 89 073 | 14 876 | 19 163 | 26 529 |
ryöstö | 294 | 947 | 1 869 | 2 627 | 2 600 | 1 508 | 1 640 |
raiskaus | 222 | 325 | 367 | 381 | 579 | 818 | 1 245 |
pahoinpitely | 5 571 | 11 230 | 13 964 | 20 654 | 27 820 | 33 082 | 33 535 |
tappo, murha, surma | 109 | 56 | 111 | 145 | 146 | 110 | 73 |
henkirikoksen yritys | 56 | 36 | 140 | 244 | 333 | 308 | 348 |
rattijuopumus | 4 271 | 9 289 | 20 436 | 29 759 | 22 783 | 21 130 | 17 685 |
huumausainerikokset | - | 2 634 | 955 | 2 546 | 13 445 | 19 724 | 27 777 |
kaikki rikokset | 115 089 | 162 406 | 267 746 | 505 295 | 453 056 | 431 623 | 390 719 |
[12]
Katso myös
- Järjestäytynyt rikollisuus
- Neutralisaatiotekniikka
- Nuorisorikollisuus
- Tietotekniikkarikollisuus
- Rikollisuus Suomessa
- Väkivalta
Lähteet
- ↑ a b c Rikokset ja rikollisuus Rikoksentorjuntaneuvosto. Arkistoitu 23.8.2013. Viitattu 10.12.2009.
- ↑ Oikeushallinto: Rikostaustaote lasten kanssa työskenteleville asiointi.oikeus.fi. Viitattu 25.1.2017. suomeksi
- ↑ Intelligence And Crime Encyclopedia.com. 11.12.2023.
- ↑ Scott A. McGreal: The Paradox of Conscientious Prisoners Psychology Today. 27.12.2016.
- ↑ Leasha M. Barry & Trudi Gaines: Attention Deficit Hyperactivity Disorder: Intervention as Crime Prevention. The Journal of Behavior Analysis of Offender and Victim Treatment and Prevention, 2008, 1. vsk, nro 2, s. 154-170. doi:10.1037/h0100441. Artikkelin verkkoversio.
- ↑ David Cesarini, Erik Lindqvist, Robert Östling & Christofer Schroeder: Does Wealth Inhibit Criminal Behavior? Evidence from Swedish Lottery Winners and Their Children joulukuu 2023. NBER.
- ↑ Rikollisuustilanteen selvittäminen Rikoksentorjuntaneuvosto. Arkistoitu 25.12.2014. Viitattu 16.11.2014.
- ↑ Rikostilastot European Commission Eurostat. Viitattu 16.11.2014.
- ↑ http://www.kymensanomat.fi/Online/2014/11/10/Rikollisuus%20ei%20v%C3%A4hene%20tuomioita%20koventamalla/2014318153276/4
- ↑ https://www.pansw.org.au/sites/default/files/public/Sentencing%20_Effects_on_Crime_Rates_ExecSummary.pdf (Arkistoitu – Internet Archive)
- ↑ http://www.prisonpolicy.org/scans/e199912.htm
- ↑ Suomen tilastollinen vuosikirja 2018, s. 220 (Arkistoitu – Internet Archive)
Kirjallisuutta
- Kivivuori, Janne: Rikollisuuden syyt. Helsinki: Nemo, 2008. ISBN 978-952-5613-46-9.
- Kivivuori, Janne: Rikollisten veljeys: Kriminologisia näkökulmia rikollisten sosiaalisiin suhteisiin. Vantaa: Rikosseuraamusalan koulutuskeskus, 2011. ISBN 978-951-53-3168-7.
- Laitinen, Ahti & Aromaa, Kauko: Näkökulmia rikollisuuteen. Helsinki: Hanki ja jää, 1993. ISBN 951-8916-39-X.
- Laitinen, Ahti & Aromaa, Kauko: Rikollisuus ja kriminologia. Tampere: Vastapaino, 2005. ISBN 951-768-163-1.
- Virén, Matti & Wiberg, Matti: Kallis rikollisuus: Järkevät vastatoimet rikollisuudelle. Helsinki: Edita, 1998. ISBN 951-37-2451-4.