Yläallas
Yläallas | |
---|---|
![]() Savukosken museosilta | |
Valtiot | Suomi |
Maakunnat | Kymenlaakso, Uusimaa |
Kunnat | Loviisa (Ruotsinpyhtää) ja Pyhtää |
Koordinaatit | 60°29′46″N, 26°27′30″E |
Vesistöalue ja valuma-alueen tietoja | |
Päävesistöalue | Kymijoen vesistö (14) |
Valuma-alue | Kymijoen alaosan alue (14.11) |
Tulojoki | Kymijoki |
Laskujoki | Kymijoen Merikoski [1] |
Järvinumero | 14.111.2.006 |
Mittaustietoja | |
Pinnankorkeus | 11,4 m [1] |
Pituus | 2 km [1] |
Leveys | 1,7 km [1] |
Rantaviiva | 12,664 km [2] |
Pinta-ala | 1,1548 km² [2] |
Saaria | 21 [1] |
Kirmusaari, Tirikka, Pässisaari | |
![]() Yläallas | |
[ Muokkaa Wikidatassa ] [ ohje ] ![]() | |
Infobox OK |
Yläallas [2][1] on Kymenlaakson ja Uudenmaan maakuntien rajalla Loviisan Ruotsinpyhtäällä Vähä-Ahvenkoskella ja Pyhtäällä Ahvenkoskella sijaitseva järvi.[2][1]
Maantietoa
Järven pinta-ala on 115 hehtaaria eli 1,2 neliökilometriä, ja se on 2,0 kilometriä pitkä ja 1,7 kilometriä leveä. Se on Kymijoen Hirvikoskenhaaran läpivirtausjärvi, jossa käy voimakas virtaus. Se on muodostunut nykyisenlaiseksi patojärveksi, kun Ahvenkosken vesivoimalaitos rakennettiin Ahvenkosken kohdalle. Järvessä on patorakennelmat Ahvenkoskessa voimalaitoksen itäpuolella ja Ahvenkosken kartanolla. Se alkaa Sairaalasaaren alapuolelta ja päättyy voimalaitokseen. Järvessä on 50 metriä leveä kapeikko, joka tunnetaan Savukoskena. Kapeikon ylittää museosilta, joka on katkaistu tieliikenteeltä. Järvellä on kartan mukaan 21 saarta. Sen suurin saari Kirmusaari on yli 10 hehtaaria suuri. Muita saaria ovat Tervasaari, Tirikka ja Pässisaari. Kaikki saaret yhtä luotoa lukuun ottamatta kuuluvat Pyhtäälle. Järven rantaviivan pituus on 12,7 kilometriä ja sen rannat ovat pääasiassa metsämaata.[2][1][3][4]
Säännöstely
Järven vedenpinnan korkeus on 11,4 metriä mpy. Järvi on säännöstelty, jolloin sen vedenpinnan korkeuden tulee pysyä korkeusarvojen 10,85 ja 11,55 välissä.[1]
Vesistösuhteet
Järvi sijaitsee Kymijoen vesistössä (vesistöaluetunnus 14) Kymijoen alueen (14.1) Kymijoen alaosan alueella (14.11), jonka Kymijoen suuhaarojen alueeseen (14.111) se kuuluu.[2][1][5]
Historiaa
Vuoden 1855–1856 Kalmbergin kartastossa saa Kymijoen viimeisistä koskista varsin hyvän käsityksen. Ennen suistoa joki haarautuu kahden saaren ympälillä virtaavaksi rinnakkaisuomaksi, jossa vesi on kuohunut koskena laskiessaan Ahvenkoskenlahteen.[6]
- Ahvenkosken kartta 1700-luvulla
- Ahvenkoski 1900-luvun alussa
- Yläalytaan muodostava Ahvenkosken vesivoimalaitos
- Savukosken sillan puomit
Lähteet
- ↑ a b c d e f g h i j Yläallas, Loviisa (sijainti maastokartalla) Karttapaikka. Helsinki: Maanmittauslaitos. Viitattu 19.6.2019.
- ↑ a b c d e f Ympäristö- ja paikkatietopalvelu Syke (edellyttää rekisteröitymisen) Helsinki: Suomen Ympäristökeskus. Viitattu 19.6.2019.
- ↑ Yläallas, Loviisa (sijainti ilmavalokuvassa) Karttapaikka. Helsinki: Maanmittauslaitos. Viitattu 19.6.2019.
- ↑ Yläallas, Loviisa (sijainti varjokartalla) Karttapaikka. Helsinki: Maanmittauslaitos. Viitattu 19.6.2019.
- ↑ Yläallas (14.111.2.006) Järvi-meriwiki. Suomen ympäristökeskus. Viitattu 19.6.2019.
- ↑ Kalmbergin kartasto: Sotilaskartta 1:100 000. Keisarillisen Venäjä, 1855–1856. Kartta (fc20050989.jpg) Heikki Rantatuvan karttapalvelussa (JPG) (viitattu 5.10.2019) suomi
Kymijoen vesistö (vesistöaluenro 14) | Kymijoen alue (14.1) • Suur-Päijänteen alue (14.2) • Leppäveden–Kynsiveden alue (14.3) • Viitasaaren reitin valuma-alue (14.4) • Jämsän reitin valuma-alue (14.5) • Saarijärven reitin valuma-alue (14.6) • Rautalammin reitin valuma-alue (14.7) • Sysmän reitin valuma-alue (14.8) • Mäntyharjun reitin valuma-alue (14.9) | ||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Rajautuvat Suomen vesistöt ja Kymijoen vesistön osa-alueet: | Suur-Päijänteen alue (14.2) • Sysmän reitin valuma-alue (14.8) • Mäntyharjun reitin valuma-alue (14.9) • Vuoksen vesistö (4) • Hounijoen vesistö (6) • Vilajoen vesistö (8) • Urpalanjoen vesistö (9) • Virojoen vesistö (11) • Summanjoen vesistö (13) • Taasianjoen vesistö (15) • Koskenkylänjoen vesistö (16) • Porvoonjoen vesistö (18) | ||||||||||||||||||
Kymijoen alaosan alue (14.11) | noin 40 kohdetta
| ||||||||||||||||||
Pyhäjärven alue (14.12) | noin 70 kohdetta
| ||||||||||||||||||
Konniveden alue (14.13) | noin 60 kohdetta
| ||||||||||||||||||
Ruotsalaisen alue (14.14) | noin 110 kohdetta
| ||||||||||||||||||
Teutjoen valuma-alue (14.15) | yksi kohde
| ||||||||||||||||||
Arrajoen valuma-alue (14.16) | noin 50 kohdetta
| ||||||||||||||||||
Rievelin valuma-alue (14.17) | noin 300 kohdetta
| ||||||||||||||||||
Harjunjoen–Lappalanjärven alue (14.18) | noin 100 kohdetta
| ||||||||||||||||||
Kivijärven reitin valuma-alue (14.19) | noin 160 kohdetta
|