Ázsia UNESCO globális geoparkjai
![]() | Ennek a lapnak a címében vagy szövegében a koreai nevek nem a magyar nyelvű Wikipédiában irányelvként elfogadott magyaros átírás szerint szerepelnek, át kellene javítani őket. |
![]() | Ennek a lapnak a címében vagy szövegében a japán nyelvű nevek nem minden esetben a magyar nyelvű Wikipédiában irányelvként elfogadott magyaros átírás szerint szerepelnek, át kell javítani őket. |
![]() | Ennek a szócikknek a címében vagy szövegében a kínai nevek nem a magyar nyelvű Wikipédia átírási irányelve szerint szerepelnek, és/vagy nincs feltüntetve a pinjin és a magyaros alak a {{kínai}} (?) sablon segítségével. Ezeket pótolni, illetve javítani kell. |
Ázsia[a] földtani örökségének nemzetközi szintű elismertetésében kiemelkedő szerep jut a kontinens geoparkjainak. Az Ázsia és Óceánia Geopark Hálózat (Asia Pacific Geoparks Network – APGN) jelenleg 60 UNESCO Globális Geoparkot számlál a kontinensen 8 tagországban, melyek közül 39 Kínában, a geopark mozgalom egyik bölcsőjében és motorjában található. Az UNESCO minősítést megszerzett területek mellett a nemzeti geopark hálózatokban számos nemzeti geopark található, melyeknek egy része a jövőben pályázati folyamat keretében szintén megkaphatja az UNESCO Globális Geopark minősítést. A kontinens geodiverzitásának további elemei megjelennek a világörökségi helyszínek között is, elsősorban a VII és VIII természeti kritériumok alatt.
UNESCO Globális Geoparkok
UNESCO Globális Geopark | Kép | Elhelyezkedés | Terület (km2) | Felvétel éve | Hivatkozás |
---|---|---|---|---|---|
Alxa sivatag | ![]() | Belső-Mongólia![]() é. sz. 38° 51′ 25″, k. h. 105° 43′ 47″38.856944, 105.72972238.856944°N 105.729722°EAlxa Desert UNESCO Global Geopark | 630.37 | 2009 | [1] |
Arxan | Belső-Mongólia![]() é. sz. 47° 10′ 27″, k. h. 119° 56′ 20″47.174167, 119.93888947.174167°N 119.938889°EArxan UNESCO Global Geopark | 3653.21 | 2017 | [2] | |
Dali-Cangsan | ![]() | Jünnan![]() é. sz. 25° 46′ 48″, k. h. 100° 42′ 00″25.78, 100.725.780000°N 100.700000°EDali-Cangshan UNESCO Global Geopark | 933 | 2014 | [3] |
Tanhsziasan | ![]() | Kuangtung![]() é. sz. 25° 02′ 25″, k. h. 113° 44′ 16″25.040278, 113.73777825.040278°N 113.737778°EDanxiashan UNESCO Global Geopark | 292 | 2004 | [4] |
Tunhuang | ![]() | Kanszu![]() é. sz. 40° 13′ 59″, k. h. 92° 52′ 60″40.233056, 92.88333340.233056°N 92.883333°EDunhuang UNESCO Global Geopark | 2067 | 2015 | [5] |
Fangsan | ![]() | Peking, Hopej![]() é. sz. 39° 43′ 59″, k. h. 115° 55′ 02″39.733056, 115.91722239.733056°N 115.917222°EFangshan UNESCO Global Geopark | 954 | 2006 | [6] |
Funiusan | Honan![]() é. sz. 33° 26′ 06″, k. h. 112° 10′ 53″33.435, 112.18138933.435000°N 112.181389°EFuniushan UNESCO Global Geopark | 1522 | 2006 | [7] | |
Kuangvusan-Nosujho | Szecsuan![]() é. sz. 32° 18′ 42″, k. h. 106° 38′ 11″32.311667, 106.63638932.311667°N 106.636389°EGuangwushan-Nuoshuihe UNESCO Global Geopark | 1818 | 2018 | [8] | |
Hexigten | ![]() | Belső-Mongólia![]() é. sz. 43° 14′ 49″, k. h. 117° 30′ 12″43.246944, 117.50333343.246944°N 117.503333°EHexigten UNESCO Global Geopark | 1750 | 2005 | [9][10] |
Hongkong | ![]() | Hongkong![]() é. sz. 22° 21′ 50″, k. h. 114° 22′ 30″22.363889, 114.37522.363889°N 114.375000°EHong Kong UNESCO Global Geopark | 150 | 2011 | [11][12] |
Huangkang Tapiesan | ![]() | Hupej![]() é. sz. 30° 43′ 46″, k. h. 115° 03′ 13″30.729444, 115.05361130.729444°N 115.053611°EHuanggang Dabieshan UNESCO Global Geopark | 2625.54 | 2018 | [13][14] |
Huangsan | ![]() | Anhuj![]() é. sz. 29° 41′ 26″, k. h. 118° 19′ 34″29.690556, 118.32611129.690556°N 118.326111°EHuangshan UNESCO Global Geopark | 160.6 | 2004 | [15][16] |
Csingpohu | Santung![]() é. sz. 43° 58′ 23″, k. h. 129° 02′ 04″43.973056, 129.03444443.973056°N 129.034444°EJingpohu UNESCO Global Geopark | 1400 | 2006 | [17] | |
Csiuhuasan | ![]() | Anhuj![]() é. sz. 30° 25′ 60″, k. h. 117° 49′ 59″30.433255, 117.8329730.433255°N 117.832970°EJiuhuashan UNESCO Global Geopark | 139.7 | 2019 | [18] |
Kokotahaj | ![]() | Hszincsiang![]() é. sz. 47° 19′ 05″, k. h. 90° 01′ 35″47.318056, 90.02638947.318056°N 90.026389°EKeketuohai UNESCO Global Geopark | 2337.9 | 2017 | [19][20] |
Lejcsiung | ![]() | Hajnan![]() é. sz. 19° 56′ 37″, k. h. 110° 12′ 39″19.943611, 110.21083319.943611°N 110.210833°ELeiqiong UNESCO Global Geopark | 3050 | 2006 | [21] |
Löje Fengsan | ![]() | Kuangszhi-Csuang![]() é. sz. 24° 34′ 11″, k. h. 106° 44′ 26″24.569722, 106.74055624.569722°N 106.740556°ELeye Fengshan UNESCO Global Geopark | 930 | 2010 | [22][23] |
Lunghusuan | Csiangszhi![]() é. sz. 28° 06′ 04″, k. h. 116° 57′ 57″28.101111, 116.96583328.101111°N 116.965833°ELonghushuan UNESCO Global Geopark | 996.63 | 2008 | [24][25] | |
Lusan | ![]() | Csiangszhi![]() é. sz. 29° 33′ 30″, k. h. 115° 59′ 09″29.558333, 115.98583329.558333°N 115.985833°ELushan UNESCO Global Geopark | 500 | 2004 | [26][27] |
Kunlun-hegység | ![]() | Csinghaj![]() é. sz. 35° 49′ 12″, k. h. 94° 52′ 48″35.82, 94.8835.820000°N 94.880000°EMount Kunlun UNESCO Global Geopark | 7033 | 2014 | [28] |
Ningtö | ![]() | Fucsien![]() é. sz. 26° 39′ 41″, k. h. 119° 31′ 35″26.661389, 119.52638926.661389°N 119.526389°ENingde UNESCO Global Geopark | 2660.34 | 2010 | [29] |
Csinling Csungnansan | ![]() | Senhszi![]() é. sz. 33° 51′ 05″, k. h. 108° 47′ 01″33.851389, 108.78361133.851389°N 108.783611°EQinling Zhongnanshan UNESCO Global Geopark | 1074.85 | 2009 | [30][31] |
Szancsingsan | ![]() | Csianghszi![]() é. sz. 28° 48′ 22″, k. h. 117° 58′ 20″28.806111, 117.97222228.806111°N 117.972222°ESanqingshan UNESCO Global Geopark | 229.5 | 2012 | [32] |
Sennungcsia | ![]() | Hupej![]() é. sz. 31° 44′ 43″, k. h. 110° 40′ 52″31.745278, 110.68111131.745278°N 110.681111°EShennongjia UNESCO Global Geopark | 1022.72 | 2013 | [33][34] |
Silin | Jünnan![]() é. sz. 24° 45′ 20″, k. h. 103° 16′ 47″24.755556, 103.27972224.755556°N 103.279722°EShilin UNESCO Global Geopark | 350 | 2004 | [35][36] | |
Szungsan | ![]() | Honan![]() é. sz. 34° 29′ 22″, k. h. 112° 55′ 15″34.489444, 112.92083334.489444°N 112.920833°ESongshan UNESCO Global Geopark | 464 | 2004 | [37] |
Tajning | ![]() | Fucsien![]() é. sz. 26° 53′ 55″, k. h. 117° 10′ 36″26.898611, 117.17666726.898611°N 117.176667°ETaining UNESCO Global Geopark | 350 | 2004 | [38][39] |
Tajsan | Santung![]() é. sz. 36° 16′ 01″, k. h. 117° 04′ 16″36.266944, 117.07111136.266944°N 117.071111°ETaishan UNESCO Global Geopark | 158.63 | 2006 | [40][41] | |
Tiencsuszan | ![]() | Anhuj![]() é. sz. 30° 31′ 28″, k. h. 117° 03′ 31″30.524444, 117.05861130.524444°N 117.058611°ETianzhusan UNESCO Global Geopark | 413.4 | 2011 | [42][43] |
Vangvusan-Tajmejsan | ![]() | Honan![]() é. sz. 35° 15′ 57″, k. h. 112° 34′ 17″35.265833, 112.57138935.265833°N 112.571389°EWangwushan-Daimeishan UNESCO Global Geopark | 986 | 2006 | [44] |
Vutaliencse | ![]() | Hejlungjcsiang![]() é. sz. 48° 28′ 55″, k. h. 126° 12′ 10″48.481944, 126.20277848.481944°N 126.202778°EWudalianchi UNESCO Global Geopark | 720 | 2004 | [45] |
Hszingven | ![]() | Szecsuan![]() é. sz. 28° 18′ 35″, k. h. 105° 03′ 19″28.309722, 105.05527828.309722°N 105.055278°EXingwen UNESCO Global Geopark | 156 | 2005 | [46][47] |
Jentangsan | ![]() | Csöcsiang![]() é. sz. 28° 21′ 07″, k. h. 121° 05′ 40″28.351944, 121.09444428.351944°N 121.094444°EYandangshan UNESCO Global Geopark | 298.8 | 2005 | [48] |
Jencsing | Peking![]() é. sz. 40° 42′ 53″, k. h. 116° 24′ 00″40.714722, 116.440.714722°N 116.400000°EYanqing UNESCO Global Geopark | 620.38 | 2013 | [49][50] | |
Jimengsan | ![]() | Santung![]() é. sz. 35° 30′ 58″, k. h. 117° 49′ 04″35.516103, 117.81766535.516103°N 117.817665°EYimengshan UNESCO Global Geopark | 1804.76 | 2019 | [51][52] |
Jüntajsan | ![]() | Hunan![]() é. sz. 35° 17′ 41″, k. h. 113° 14′ 58″35.294722, 113.24944435.294722°N 113.249444°EYuntaishan UNESCO Global Geopark | 556 | 2004 | [53][54] |
Csangcsiacsie | ![]() | Hunan![]() é. sz. 29° 18′ 50″, k. h. 110° 26′ 24″29.313889, 110.4429.313889°N 110.440000°EZhangjiajie UNESCO Global Geopark | 398 | 2004 | [55][56] |
Csecsintung barlang | ![]() | Kujcsou![]() é. sz. 26° 45′ 00″, k. h. 105° 55′ 59″26.75, 105.93305626.750000°N 105.933056°EZhijindong Cave UNESCO Global Geopark | 174 | 2015 | [57][58] |
Cekung | ![]() | Szecsuan![]() é. sz. 29° 19′ 29″, k. h. 104° 45′ 56″29.324722, 104.76555629.324722°N 104.765556°EZigong UNESCO Global Geopark | 1630.46 | 2008 | [59] |
Batur | ![]() | Bali![]() d. sz. 8° 24′ 34″, k. h. 115° 22′ 30″-8.409444, 115.3758.409444°S 115.375000°EBatur UNESCO Global Geopark | 370.5 | 2012 | [11][12] |
Ciletuh-Palabuhanratu | ![]() | Sukabumi![]() d. sz. 7° 10′ 54″, k. h. 106° 27′ 44″-7.181641, 106.4621347.181641°S 106.462134°ECiletuh UNESCO Global Geopark | 1260 | 2018 | [60] |
Gunung Sewu | ![]() | Gunung Kidul, Wonogiri, Tulungagung![]() d. sz. 8° 02′ 38″, k. h. 110° 46′ 34″-8.043889, 110.7761118.043889°S 110.776111°ECiletuh - Palabuhanratu UNESCO Global Geopark | 1802 | 2015 | [61] |
Rinjani-Lombok | Lombok![]() d. sz. 8° 34′ 37″, k. h. 116° 04′ 59″-8.576926, 116.0829438.576926°S 116.082943°ERinjani-Lombok UNESCO Global Geopark | 2800 | 2018 | [62][63] | |
Aso | ![]() | Kumamoto![]() é. sz. 32° 00′ 00″, k. h. 131° 00′ 00″32, 13132.000000°N 131.000000°EAso UNESCO Global Geopark | 1198 | 2014 | [64][65] |
Itoigawa | ![]() | Niigata![]() é. sz. 37° 49′ 55″, k. h. 139° 14′ 02″37.831944, 139.23388937.831944°N 139.233889°EItoigawa UNESCO Global Geopark | 750 | 2009 | [66][67] |
Izo-félsziget | ![]() | Sizuoka![]() é. sz. 34° 51′ 21″, k. h. 138° 55′ 19″34.855776, 138.92190534.855776°N 138.921905°EIzo Peninsula UNESCO Global Geopark | 2027 | 2018 | [68][69] |
Apoi-hegység | ![]() | Hidaka![]() é. sz. 42° 06′ 28″, k. h. 143° 01′ 31″42.107778, 143.02527842.107778°N 143.025278°EMt. Apoi UNESCO Global Geopark | 364.3 | 2015 | [70][71] |
Muroto | Kócsi![]() é. sz. 33° 14′ 46″, k. h. 134° 10′ 38″33.246111, 134.17722233.246111°N 134.177222°EMuroto UNESCO Global Geopark | 248.2 | 2011 | [72][73] | |
Oki szigetek | ![]() | Simane![]() é. sz. 36° 08′ 45″, k. h. 133° 10′ 19″36.145833, 133.17194436.145833°N 133.171944°EOki Islands UNESCO Global Geopark | 673.5 | 2013 | [74][75] |
San'in Kaigan | Kiotó, Shin'onsen, Tottori![]() é. sz. 35° 38′ 33″, k. h. 134° 40′ 50″35.6425, 134.68055635.642500°N 134.680556°ESan'in Kaigan UNESCO Global Geopark | 2458 | 2010 | [76][77] | |
Toya-Usu | ![]() | Abuta![]() é. sz. 42° 35′ 29″, k. h. 140° 50′ 14″42.591389, 140.83722242.591389°N 140.837222°EToya-Usu UNESCO Global Geopark | 1181 | 2009 | [78][79] |
Unzen vulkáni terület | Nagaszaki![]() é. sz. 32° 46′ 06″, k. h. 130° 20′ 41″32.768333, 130.34472232.768333°N 130.344722°EUnzen Volcanic Area UNESCO Global Geopark | 459.52 | 2009 | [80][81] | |
Kesm-sziget | ![]() | Hormozgán![]() é. sz. 26° 49′ 01″, k. h. 55° 54′ 38″26.816944, 55.91055626.816944°N 55.910556°EQeshm Island UNESCO Global Geopark | 2063 | 2017 | [82][83] |
Langkawi | ![]() | EthLangkawi![]() é. sz. 6° 19′ 47″, k. h. 99° 48′ 56″6.329722, 99.8155566.329722°N 99.815556°ELangkawi UNESCO Global Geopark | 478 | 2015 | [84][85] |
Cshongszong | ![]() | Észak-Kjongszang![]() é. sz. 36° 26′ 10″, k. h. 129° 03′ 25″36.436111, 129.05694436.436111°N 129.056944°ECheongsong UNESCO Global Geopark | 845.71 | 2017 | [86] |
Csedzsu-sziget | ![]() | Dél-Csolla![]() é. sz. 33° 30′ 20″, k. h. 126° 31′ 33″33.505518, 126.52595833.505518°N 126.525958°EJeju Island UNESCO Global Geopark | 1847 | 2010 | [87] |
Mudungszan | ![]() | Dél-Csolla![]() é. sz. 35° 08′ 03″, k. h. 126° 57′ 20″35.134167, 126.95555635.134167°N 126.955556°EMudeungsan UNESCO Global Geopark | 1051 | 2018 | [88][89] |
Satun | ![]() | Szatun![]() é. sz. 7° 05′ 27″, k. h. 99° 46′ 06″7.090861, 99.7683977.090861°N 99.768397°ESatun UNESCO Global Geopark | 2597 | 2018 | [90][91] |
Dong Van karsztfennsík | Ha Giang![]() é. sz. 23° 11′ 32″, k. h. 105° 11′ 49″23.192222, 105.19694423.192222°N 105.196944°EDong Van Karst Plateau UNESCO Global Geopark | 2356 | 2015 | [92] | |
Non nuoc Cao Bang | ![]() | Cao Bang![]() é. sz. 22° 42′ 31″, k. h. 106° 19′ 55″22.708611, 106.33194422.708611°N 106.331944°ENon nuoc Cao Bang UNESCO Global Geopark | 3000 | 2018 | [93] |
Ázsia geodiverzitásának megjelenése további nemzetközi egyezményekben
Világörökség
A világörökség listája jelenleg (2020) 16 helyszínt tartalmaz a kontinensen,[94] melyek a VIII kritérium értelmében a földtörténet szempontjából egyetem értékűnek számítanak.
- Jünnan védett területeinek három párhuzamos folyója (Kína)
- Dél-kínai karszt (Kína)
- Tanhszia (Kína)
- A csengcsiangi fosszíliaegyüttes védett területe (Kína)
- Lorentz Nemzeti Park (Indonézia)
- Lut-sivatag (Irán)
- Gunung Mulu Nemzeti Park (Malajzia)
- Csedzsu vulkanikus sziget és lávaalagutak (Koreai Köztársaság)
- Tádzsik Nemzeti Park (Tádszikisztán)
- Hạ Long-öböl (Vietnám)
- Phong Nha – Kẻ Bàng Nemzeti Park (Vietnám)
- Tràng An kultúrtáj (Vietnám)
További, a földtani örökség szempontjából fontos helyszínek találhatók még a VII kritérium alatt is,[95] mely a páratlan természeti szépséggel és kiemelkedő esztétikai értékkel bíró területeket takarja (a VIII és VII alatt is szereplő helyszínek nem szerepelnek duplán) :
- Taj-hegy (Kína)
- Huang-san (Kína)
- Huanglong Scenic and Historic Interest Area (Kína)
- Csiucsajkou-völgy területe (Kína)
- Vulingjüan terület (Kína)
- Vuji-hegy (Kína)
- Szancsing-hegy (Kína)
- A Tien-san természeti rezervátumai Hszincsiang autonóm területen (Kína)
- Nanda Devi és a Virágok Völgye Nemzeti Parkok (India)
- Kancsendzönga Nemzeti Park (India)
- Ujung Kulon Nemzeti Park (Indonézia)
- Szumátra trópusi esőerdei (Indonézia)
- Jakusima (Japán)
- Szágarmatha Nemzeti Park (Nepál)
- Puerto-Princesa Föld Alatti Folyó Nemzeti Park (Fülöp-szigetek)
Megjegyzések
- ↑ Az alábbi lista az Ázsia és Óceánia Geopark Hálózat tagjait tartalmazza. A több kontinensen elterülő országok (így például Törökország vagy Oroszország) esetén az a regionális geopark hálózat az irányadó, amelynek az adott geopark a tagja.
Hivatkozások
- ↑ Alxa Desert | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 7.)
- ↑ Arxan | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 7.)
- ↑ Dali-Cangshan | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 7.)
- ↑ Danxiashan | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 7.)
- ↑ Dunhuang | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 7.)
- ↑ Fangshan | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 7.)
- ↑ Funiushan | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 7.)
- ↑ Guangwushan-Nuoshuihe | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 7.)
- ↑ Hexigten | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 7.)
- ↑ Hexigten Geopark - Official website. [2020. február 26-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. február 7.)
- ↑ a b Batur | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 6.)
- ↑ a b Batur Global Geopark Official Website (amerikai angol nyelven). Batur Global Geopark . [2020. január 21-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. február 6.)
- ↑ Huanggang Dabieshan | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 9.)
- ↑ Huanggang Dabieshan Geopark - Official website. en.dbsdzgy.com . [2020. február 13-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. február 9.)
- ↑ Huangshan | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 9.)
- ↑ Huangshan Geopark - Official website. [2020. február 13-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. február 9.)
- ↑ Jingpohu | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 9.)
- ↑ Jiuhuashan | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 9.)
- ↑ Keketuohai | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 9.)
- ↑ Xinjiang Keketuohai Geopark - Official website. www.keketuohaigeopark.com . (Hozzáférés: 2020. február 9.)
- ↑ Leiqiong | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 10.)
- ↑ Leye Fengshan | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 10.)
- ↑ Leye Fangshan Geopark - Official website. [2019. szeptember 5-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. február 10.)
- ↑ Longhushan | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 10.)
- ↑ Longhushuan Geopark - Official website. [2007. október 11-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. február 10.)
- ↑ Lushan | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 10.)
- ↑ Lushan Geopark - Official website. [2019. április 14-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. február 10.)
- ↑ Mount Kunlun | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 10.)
- ↑ Ningde | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 10.)
- ↑ Qinling Zhongnanshan | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 10.)
- ↑ Qinling Zhongnanshan Geopark - Official website. www.qlzns.com . [2020. február 13-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. február 10.)
- ↑ Sanqingshan | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 10.)
- ↑ Shennongjia | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 10.)
- ↑ Shennongjia Geopark - Official website. www.snjdzgy.com . (Hozzáférés: 2020. február 10.)
- ↑ Shilin | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 10.)
- ↑ Shilin Geopark - Official website. www.shilin.com.cn . (Hozzáférés: 2020. február 10.)
- ↑ Songshan | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 10.)
- ↑ Taining | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 10.)
- ↑ Taining Geopark - Official website. (Hozzáférés: 2020. február 10.)
- ↑ Taishan | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 10.)
- ↑ Mount Taishan Geopark - Official website. www.taishangeopark.com . [2019. december 29-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. február 10.)
- ↑ Tianzhushan | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 10.)
- ↑ Tianzhusan Geopark - Official website. (Hozzáférés: 2020. február 10.)
- ↑ Wangwushan-Daimeishan | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 10.)
- ↑ Wudalianchi | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 10.)
- ↑ Xingwen | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 10.)
- ↑ Xingwen Geopark - Official website. [2019. augusztus 18-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. február 10.)
- ↑ Yandangshan | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 10.)
- ↑ Yanqing | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 10.)
- ↑ Yanqing Geopark - Official website. [2020. március 26-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. február 10.)
- ↑ Yimengshan | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 10.)
- ↑ Yimengshan Geopark - Official website. [2020. február 13-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. február 10.)
- ↑ Yuntaishan | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 10.)
- ↑ Yuntaishan Geopark - Official website. www.yuntaishan.net . (Hozzáférés: 2020. február 10.)
- ↑ Zhangjiajie | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 10.)
- ↑ Zhangjiajie Geopark - Official website. [2019. június 29-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. február 14.)
- ↑ Zhijindong Cave | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 10.)
- ↑ Zhijindong Cave Geopark - Official website. www.gzzjd.com . [2020. március 7-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. február 10.)
- ↑ Zigong | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 10.)
- ↑ Ciletuh - Palabuhanratu | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 6.)
- ↑ Gunung Sewu | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 6.)
- ↑ Rinjani-Lombok | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 6.)
- ↑ Rinjani-Lombok Geopark - Official website. rinjanigeopark.com . (Hozzáférés: 2020. február 6.)
- ↑ Aso | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 6.)
- ↑ Aso Geopark - Official website. www.aso-geopark.jp . (Hozzáférés: 2020. február 6.)
- ↑ Itoigawa | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 6.)
- ↑ Itoigawa Geopark - Official website (angol nyelven). Itoigawa Global Geopark . (Hozzáférés: 2020. február 6.)
- ↑ Izu Peninsula | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 6.)
- ↑ Izu Peninsula Geopark - Official website (angol nyelven). (Hozzáférés: 2020. február 6.)
- ↑ Mt. Apoi | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 6.)
- ↑ Mt. Apoi Geopark - Official website. www.apoi-geopark.jp . (Hozzáférés: 2020. február 6.)
- ↑ Muroto | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 7.)
- ↑ Muroto Geopark - Official website. www.muroto-geo.jp . (Hozzáférés: 2020. február 7.)
- ↑ Oki Islands | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 7.)
- ↑ Oki Islands Geopark - Official website. www.oki-geopark.jp . (Hozzáférés: 2020. február 7.)
- ↑ San'in Kaigan | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 7.)
- ↑ San'in Kaigan Geopark - Official website. [2019. december 31-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. február 7.)
- ↑ Toya - Usu | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 7.)
- ↑ Toya-Usu Geopark - Official website (japán nyelven). Toya-Usu UNESCO Global Geopark . (Hozzáférés: 2020. február 7.)
- ↑ Unzen Volcanic Area | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 7.)
- ↑ Unzen Volcanic Area Global Geopark|Information of sightseeing in Shimabara peninsula. www.unzen-geopark.jp . [2020. február 7-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. február 7.)
- ↑ Qeshm Island | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 5.)
- ↑ Qeshm island Geopark - Home. qeshmgeopark.ir . [2020. február 5-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. február 5.)
- ↑ Langkawi | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 5.)
- ↑ Langkawi Geopark - Official website (amerikai angol nyelven). (Hozzáférés: 2020. február 5.)
- ↑ Cheongsong | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 5.)
- ↑ Jeju | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 6.)
- ↑ Mudeungsan | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 5.)
- ↑ Mudeungsan Geopark - Official website. [2020. február 5-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. február 6.)
- ↑ Satun | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 5.)
- ↑ Satun Geopark - Official website (amerikai angol nyelven). [2020. február 5-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. február 5.)
- ↑ Dong Van Karst Plateau | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 5.)
- ↑ Non nuoc Cao Bang | United Nations Educational, Scientific and Cultural Organization. www.unesco.org . (Hozzáférés: 2020. február 5.)
- ↑ Centre, UNESCO World Heritage: Világörökségi helyszínek, szűrve Ázsiára (és a Csendes-óceáni térségre ) illetve a VIII kritériumra (angol nyelven). UNESCO World Heritage Centre . (Hozzáférés: 2020. február 10.)
- ↑ Centre, UNESCO World Heritage: Világörökségi helyszínek, szűrve Ázsiára (és a Csendes-óceáni térségre ) illetve a VII kritériumra (angol nyelven). UNESCO World Heritage Centre . (Hozzáférés: 2020. február 10.)
Külső hivatkozások
Ázsia és Óceánia Geopark Hálózat (Asia Pacific Geoparks Network)(elérés:2020.02.10)