Acetil-bromid
Acetil-bromid[1] | |||
![]() Az acetil-bromid szerkezeti képlete | ![]() az acetil-bromid pálcikamodellje | ||
IUPAC-név | acetil-bromid | ||
Kémiai azonosítók | |||
---|---|---|---|
CAS-szám | 506-96-7 | ||
PubChem | 10482 | ||
ChemSpider | 10050 | ||
| |||
| |||
InChIKey | FXXACINHVKSMDR-UHFFFAOYSA-N | ||
Kémiai és fizikai tulajdonságok | |||
Kémiai képlet | C2H3BrO | ||
Moláris tömeg | 122,95 g/mol | ||
Megjelenés | szúrós szagú, sárgás színű illékony folyadék | ||
Sűrűség | 1,663 g/cm³ | ||
Olvadáspont | −96 °C | ||
Forráspont | 75–77 °C | ||
Veszélyek | |||
MSDS | ILO MSDS | ||
EU osztályozás | ![]() | ||
R mondatok | R14 R34 | ||
S mondatok | S26 S36/37/39 S45 | ||
Lobbanáspont | 110 °C | ||
Ha másként nem jelöljük, az adatok az anyag standardállapotára (100 kPa) és 25 °C-os hőmérsékletre vonatkoznak. |
Az acetil-bromid a savbromidok közé tartozó szerves vegyület. Mint ezen vegyületcsoportnál várható, előállítása foszfor-tribromid és ecetsav reakciójával történhet:[2]
- 3 CH3COOH + PBr3 → 3 CH3COBr + H3PO3
Tulajdonságai
Színtelen vagy sárgás színű, szúrós szagú, levegőn füstölgő folyadék. Melegítés hatására, vagy vízzel vagy kisebb szénatomszámú alkohollal reagálva hevesen bomlik. A reakció során hidrogén-bromid szabadul fel.
Felhasználása
Elsősorban szerves kémiai szintézisekben használják acetilezőszerként.[3]
Fordítás
Ez a szócikk részben vagy egészben az Acetyl bromide című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként. Ez a szócikk részben vagy egészben az Acetylbromid című német Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.