Animációs film
![]() | Ez a szócikk vagy szakasz lektorálásra, tartalmi javításokra szorul. A felmerült kifogásokat a szócikk vitalapja részletezi (vagy extrém esetben a szócikk szövegében elhelyezett, kikommentelt szövegrészek). Ha nincs indoklás a vitalapon (vagy szerkesztési módban a szövegközben), bátran távolítsd el a sablont! Csak akkor tedd a lap tetejére ezt a sablont, ha az egész cikk megszövegezése hibás. Ha nem, az adott szakaszba tedd, így segítve a lektorok munkáját! |
![]() | Nem tévesztendő össze a következővel: Turisztikai animáció. |
Az animáció olyan filmkészítési technika, amely élettelen tárgyak, rajzok vagy ábrák „kockázásával” olyan illúziót kelt a nézőben, mintha az egymástól kis mértékben eltérő képkockák sorozatából összeálló történésben, a szereplők megelevenednének vagy élnének. Az animációs filmeknek számos változata létezik, közvetlenül a filmre rajzolástól kezdve a homokkal rajzoláson át az élő szereplőkkel együtt játszó rajzfigurákig. Számítógép segítségével az animáció egyre közelebb jut a valós, életszerű lények reális mozgatásához, ugyanakkor szinte korlátlan fantáziájú háttereket lehet előállítani a virtuális ábrázoló eszközök, hang, kép, térhatás, sőt interaktivitás segítségével.
Az animációs film a 20. század vívmánya. Benne emberi és más hangokat, zörejeket, zenét és képet kombinálnak, így modern kommunikációs eszköz. A művész az animációs filmben teljesen kibontakozhat, ha ő a rendezője, a rajzolója, az animátora és a vágója is a filmnek. A szerzőnek minden beállítást meg kell terveznie a rajzban, ez a képes forgatókönyv. Az animációs film megalkotásának következő lépéseit az animátorok végzik: a kulcsrajzolók feladata a mozgás fő kulcspozícióinak (key frame) megrajzolása, ezt követően csatlakoznak be a fázisrajzolók, akik pedig a kulcspozíciók közötti összes köztes átmeneti mozgásfázis (inbetweens) megrajzolásáért felelnek.
Animáció 10 képkocka / másodperc sebességgel
Animáció 2 képkocka / másodperc sebességgel. Ennél a sebességnél kivehetőek az egyes képkockák.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/d/d0/Animexample3.png)
Története
Mozgó jelenségek állóképekkel történő rögzítésének korai próbálkozásaira már az őskőkori barlangrajzokon is találhatunk példákat, ahol állatok több egymást átfedő lábbal ábrázoltak.
A 19. században a fenakisztoszkóp, zoetróp és praxinoszkóp és a hasonló pörgetős füzetek voltak az első korai animációs eszközök melyek mozgást jelenítettek meg az egymást követő rajzokból technika segítségével – de az animáció nem fejlődött sokkal tovább a mozgókép film felfedezéséig.
Az első rajzfilmet a francia Émile Cohl készítette 1908-ban Fantasmagorie címmel. Az 1914-es Gertie the Dinosaur Winsor McCaytől volt az egyik első sikeres animációs film. Ezt tartják az első igazi képviselőjének a karakterközpontú animációnak (character animation).
Az 1930-as és 1960-as közti években nagy számban készültnek filmszínházakban bemutatott animációs filmek, amelyek általában a játékfilmek előtt vetítettek. MGM, Disney, Paramount és a Warner Bros. voltak a legnagyobb 5–10 perces rajzfilm készítők.
1950-es években a televízió elterjedése csökkentette a mozik közönségét, az animációs film és a mozis animációs filmek száma is csökkenésnek indult. Manapság az animációs filmsorozatok főleg televízióra készülnek.
- A fenakisztoszkóp-lemez (Eadweard Muybridge, 1893)
- A fenakisztoszkóp-lemez mozgásban
- Pörgetős füzet (1886)
- Viktoriánus kori zoetrop
- Praxinoszkóp (1882)
-
- Humorous Phases of Funny Faces, a világ első animációs filmje (James Stuart Blackton, 1906)
Alkotás
Az animációs film alkotási folyamatában három kategória emelhető ki:
- képzőművészeti elemek: vonal, mező, tér, szín. Ezek az elemek statikusak és térbeliek is lehetnek.
- filmes elemek: rendezés, forgatás, vágás (montázs), hangosítás, zenei aláfestés. Ezek dinamikusak és időbeliek.
- az első kettő kombinációja, ez kapcsolja őket össze, a képzőművészeti kifejezésmódból a kinematográfiába való átmenet.
Felosztás
Az animációs film olyan film, amelynek készítésekor a filmvászonra tervezett mozgássorozatot vagy cselekményt kockánként hozzák létre és veszik fel. Technika és képi világ szerint lehet:
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e3/Animhorse.gif/200px-Animhorse.gif)
- rajzfilm
- bábfilm
- gyurmafilm
- árnyfilm
- kollázsfilm
- homok- vagy szénporfilm
- festményfilm
- fotóanimáció
- tárgymozgatás
- számítógépes animáció (két- és háromdimenziós)
- flash animáció
- papírkivágás
- brickfilm
- trükkfilm
- pixilláció
- stop-motion
Neves magyar animációs filmesek
![]() | Bővebben: Magyar animációsfilm-rendezők listája |
- Bleier Edit
- Csupó Gábor
- Dargay Attila
- Foky Ottó
- Gémes József
- Gyulai Líviusz
- Halász János
- Imre István
- Jankovics Marcell
- Keresztes Dóra
- Kovásznai György
- Macskássy Gyula
- Macskássy Katalin
- Mata János
- M. Tóth Géza
- Lisziák Elek
- Nagy Pál
- Nepp József
- Orosz István
- Pataki Gábor
- Patrovits Tamás
- Pencz Tamás
- Péterffy Zsófia
- Reisenbüchler Sándor
- Richly Zsolt
- Rofusz Ferenc
- Szabó Sipos Tamás
- Ternovszky Béla
- Tóth Pál
- Ulrich Gábor
- Uzsák János
- Vajda Béla
- Varga Csaba
Oscar-díjas magyar animációs film
- 1981 – A légy (The Fly) rendező Rofusz Ferenc
További információk
- Dot & Line – Írások animációs filmekről
- Híradó A híradó tudósítása a lengyelországi animációs fesztiválról
- Volt egyszer egy Pannónia Bartók István – Emlékek a magyar animációról
- Fizikai jelenségek animációja
- Sejtbiológiai animációk Archiválva 2016. január 9-i dátummal a Wayback Machine-ben
- Az animáció története
- PowerPoint Heaven – The Power to Animate Contains tutorials on creating animations for PowerPoint Presentations.
- Kezdő animáló program Androidra
- Dizseri Eszter: Kockáról kockára. A magyar animáció krónikája, 1948–1998; Balassi, Budapest, 1999
- Dizseri Eszter: És mégis mozog... Az animáció magyar mesterei. A kezdetek; Balassi, Budapest, 2006
- M. Tóth Éva: Aniráma. Animációs mozgóképtörténet; Kortárs, Bp., 2010
- Orosz Márton: Vissza a szülőföldre! Világhíres és felfedezésre váró magyar származású művészek az animációs film korai történetében; ford. Balai Judit; Kecskemétfilm Kft., Kecskemét, 2011
- Varga Zoltán: A magyar animációs film. Intézmény- és formatörténeti közelítések; Pompeji, Szeged, 2016 (Apertúra könyvek)
- Animációs körkép. A magyar animáció oktatási, intézményi, forgalmazási és pályázati lehetőségei, rövid történeti kitekintéssel; szerk. Fülöp József, Kollarik Tamás; MMA MMKI, Bp., 2016 (Fundamenta profunda)
- Ed Catmull–Amy Wallace: Kreativitás Rt. Az inspiráció útjában álló nehézségek leküzdése a Pixar módszerével; ford. Stemler Ágnes; HVG Könyvek, Bp., 2016
- Magyar animációs alkotók I.; szerk. Fülöp József, Kollarik Tamás; MMA MMKI, Budapest, 2019 (Documenta artis)
- Varga Zoltán: A kecskeméti animációs film; előszó Szoboszlay Péter; Kecskemétfilm–MMA, Kecskemét–Budapest, 2019
- Varga Zoltán: Magyar animációs rendezőportrék. Hét alkotó munkássága az 1970-es évektől napjainkig; MMA, Budapest, 2023
- Magyar animációs alkotók II.; szerk. Kollarik Tamás; MMA MMKI, Bp., 2023 (Documenta artis)
Filmművészetportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap