Antigéncsuszamlás
![]() | Nem tévesztendő össze a következővel: antigénsodródás. |
Az antigéncsuszamlás (antigénshift, angolul: antigenic shift) az a jelenség, amikor egy vírus, különösen az influenza legalább két altípusa (vagy két teljesen különböző vírus) úgy kombinálódik, hogy az új altípus felszíni antigénjei a két eredeti vírus keverékéből állnak össze. Az „antigénsodródás” kifejezés leggyakrabban az influenza szakirodalmában fordul elő, de nem kizárólagosan ott (lásd pl. a juhok és kecskék megbetegedését okozó Visna-Maedi vírust[1]).
Az antigéncsuszamlás a gének újrarendeződének (reassortment) speciális esete, ami a fenotípus változására utal. Fontosságát az adja, hogy ennek segítségével a rekombináció előttig fajspecifikus vagy nagyobb rendszertani csoport fajai sejtjeihez kötődni tudó (influenza)vírus képessé válik arra, hogy más fajokban is megtelepedjen, új niche-eket hódítson meg.
A virológia eddig viszonylag keveset foglalkozott az óceáni ökoszisztémával, de annak hatalmas kiterjedése, nagy vírussűrűsége (100 millió vírus/mL a parti vizekben, 3 millió vírus/mL a nyílt óceánon[2]) és a sejtek lízisének magas aránya miatt a tengeri vírusok antigéncsuszamlásának és genetikai rekombinációjának aránya meglehetősen magas lehet.[3]
Fordítás
- Ez a szócikk részben vagy egészben az Antigenic shift című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Jegyzetek
- ↑ Narayan, O (1977). „Antigenic shift of visna virus in persistently infected sheep”. Science. 197 (4301), 376–378. o. DOI:10.1126/science.195339. PMID 195339. (Hozzáférés: 2008. április 25.)
- ↑ Denny, How the Ocean Works: An Introduction to Oceanography. How the Ocean Works, illustrated, Princeton University Press (2008. augusztus 15.). ISBN 069112647X, 9780691126470
- ↑ Suttle, CA (2007). „Marine viruses — major players in the global ecosystem”. Nature. 5 (10), 801–812. o. DOI:10.1038/nrmicro1750. PMID 17853907. (Hozzáférés: 2008. április 25.)
![]() | Ez az orvostudományi tárgyú lap egyelőre csonk (erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle! |