Brazil Szociáldemokrata Párt
Brazil Szociáldemokrata Párt Partido da Social Democracia Brasileira | |
![]() | |
Adatok | |
Elnök | Bruno Araújo |
Alapítva | 1988. június 25. |
Elődpárt | Brazil Demokratikus Mozgalom |
Székház | SGAS Q.607,Ed. Metrópolis Mód. B Cobertura 2- AsaSul Brasília, Brazília |
Ifjúsági tagozat | Juventude Tucana (Ifjú Tukánok) |
Ideológia | kereszténydemokrácia[1] gazdasági liberalizmus[2] szociáldemokrácia[3] szociálliberalizmus[4] |
Politikai elhelyezkedés | Közép és Jobbközép között |
Parlamenti jelenlét | Képviselőház : 29 / 513 Szenátus: 8 / 81 Kormányzók: 3 / 27 Államok törvényhozásai: 73 / 1 059 |
Nemzetközi szövetségek | Közép Demokrata Internacionálé |
Weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Brazil Szociáldemokrata Párt Partido da Social Democracia Brasileira témájú médiaállományokat. |
Brazil Szociáldemokrata Párt egy brazíliai politikai párt, amely az ország szövetségi törvényhozásának, a Nemzeti Kongresszus harmadik legnagyobb képviselettel rendelkező pártja. A párt volt Luiz Inácio Lula da Silva és Dilma Rousseff munkáspárti elnökségének legfőbb ellenzéki ereje 2002 és 2016 között.
A párt a brazil katonai diktatúra szociáldemokrata ellenzékeként jött létre az 1970-es évek második fele és az 1980-as évek eleje között. A katonai diktatúra bukása és a demokrácia megjelenése után ez a párt a Munkáspárttal az 1990-es évek óta mintegy 20 évig a brazil belpolitikai két legfőbb politikai erejévé vált. A párt jelképe a tukán, hivatalos színei a kék és sárga.
A párt tagjait "tukánok"-nak is nevezik, a legismertebb "tukánok": Mário Covas, Geraldo Alckmin, Tasso Jereissati, Aécio Neves, egykori elnök Fernando Henrique Cardoso, Franco Montoro, Aloysio Nunes, Yeda Crusius, João Doria és José Serra.
Történelem
A katonai diktatúra bukása után a baloldali értelmiségek egy csoportja, egy baloldali párt megállapítását szorgalmazták. Egy csoport közülük Luiz Inacio Lula da Silva vezette munkásmozgalommal akart együtt valamit létrehozni, de ideológiai különbségek miatt hamar szétváltak útjaik. A demokratikus szocialista és trockista irányzat a Munkáspártot alapította meg, míg a szociáldemokrata irányzat tagjai a Brazil Demokratikus Mozgalom, PMDB tagjaiként maradtak meg. 1988 az ő kiválásukkal hozták létre a Brazil Szociáldemokrata Pártot. A megalakulásuk úgy történt, hogy a PMDB az európai szociáldemokrácia miatt állást kellett foglalni a párt ideológiájával kapcsolatban. A párt célja a szociáldemokraták, szociálliberálisak, kereszténydemokraták és keresztényszocialisták egy pártba terelése volt.
Ideológia
Habár a párt magát centristának tartja, a párt baloldali szárnya elutasítja ezt a megállapítást, főleg Fernando Henrique Cardoso elnöksége alatt, amikor is a harmadik utasság volt jellemző. Cardoso adminisztrációja neoliberális gazdaságpolitikát folytatott.[5]
Választási eredmények
Elnökválasztás
Választási év | Jelölt neve | Első forduló | Második forduló | Kormány/Ellenzék? | ||
---|---|---|---|---|---|---|
Szavazatok száma | Szavazatok % | Szavazatok száma | Szavazatok % | |||
1989 | Mário Covas | 7,786,939 | 11.5% (4th) | Ellenzék | ||
1994 | Fernando Henrique Cardoso | 34,362,726 | 54.3 (1st) | Kormány | ||
1998 | Fernando Henrique Cardoso | 35,922,692 | 53.1 (1st) | Kormány | ||
2002 | José Serra | 19,694,843 | 23.2 (2nd) | 33,356,860 | 38.7 (2nd) | Ellenzék |
2006 | Geraldo Alckmin | 39,968,369 | 41.6 (2nd) | 37,543,178 | 39.2 (2nd) | Ellenzék |
2010 | José Serra | 33,132,283 | 32.6 (2nd) | 43,711,388 | 44.0 (2nd) | Ellenzék |
2014 | Aécio Neves | 34,897,211 | 33.6 (2nd) | 51,041,155 | 48.4 (2nd) | Ellenzék |
2018 | Geraldo Alckmin | 5,096,277 | 4.8 (4th) | Kormánykoalíció |
Nemzeti Kongresszus
Képviselőház
Választási év | Szavazatok száma | % Szavazatok | +/– | Elnyert mandátumok | +/– |
---|---|---|---|---|---|
1990 | 3,515,809 | 8.7 (6th) | Új párt | 37 / 502 | Új párt |
1994 | 6,350,941 | 13.9 (2nd) | ![]() | 62 / 513 | ![]() |
1998 | 11,684,900 | 17.5 (1st) | ![]() | 99 / 513 | ![]() |
2002 | 12,534,774 | 14.3 (2nd) | ![]() | 71 / 513 | ![]() |
2006 | 12,691,043 | 13.6 (3rd) | ![]() | 62 / 513 | ![]() |
2010 | 11,477,380 | 11.9 (3rd) | ![]() | 53 / 513 | ![]() |
2014 | 11,073,361 | 13.9 (2nd) | ![]() | 54 / 513 | ![]() |
2018 | 5,905,541 | 6.0 (3rd) | ![]() | 29 / 513 | ![]() |
Szenátus
Választási év | Szavazatok száma | % Szavazatok | +/– | Elnyert mandátumok száma | +/– |
---|---|---|---|---|---|
1990 | N/A | N/A | New | 1 / 31 | New |
1994 | N/A | N/A | N/A | 14 / 81 | ![]() |
1998 | 6,366,681 | 10.3 (5th) | N/A | 16 / 81 | ![]() |
2002 | N/A | N/A | N/A | N/A | N/A |
2006 | 10,547,778 | 12.5 (3rd) | N/A | 16 / 81 | N/A |
2010 | 30,903,736 | 18.1 (2nd) | ![]() | 11 / 81 | ![]() |
2014 | 23,880,078 | 26.73 (1st) | ![]() | 10 / 81 | ![]() |
2018 | 20,310,558 | 11.9 (3rd) | ![]() | 8 / 81 | ![]() |