Chrudinák Alajos
Chrudinák Alajos | |
Született | 1937. március 29. Budapest |
Elhunyt | 2020. március 11.[1] (82 évesen) |
Állampolgársága | magyar |
Nemzetisége | magyar |
Foglalkozása | újságíró |
Kitüntetései |
|
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Chrudinák Alajos témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Chrudinák Alajos (Budapest, 1937. március 29. – 2020. március 11.) magyar újságíró, televíziós, a Magyar Televízió külpolitikai műsorainak egykori vezetője, főszerkesztője.
Élete
A budapesti Berzsenyi Dániel Gimnáziumban érettségizett 1955-ben, majd Moszkvában a Nemzetközi Kapcsolatok Intézetében (MGIMO) tanult 1955–56-ban. Ezután beiratkozott az ELTE BTK sémi filológia szakára. Az 56-os forradalom során Nagy Imre vonalával szimpatizált, ezért egy évre bebörtönözték, majd kitiltották az ország összes egyeteméről.
1957 és 1962 között óraadó, nyelvtanár volt a TIT József Attila Szabadegyetemen, majd dolgozott az Országos Fordító Irodában is. 1963-tól a Magyar Rádió munkatársa volt, egészen 1972-ig, majd innen a Magyar Televízióhoz került. 1965–68 között az ELTE BTK sémi filológiai tanszékén tanított. Az MTV Külpolitikai Szerkesztőségének helyettes vezetője 1972–77 között és a Panoráma, Nemzetközi Stúdió, Parabola, Szemtől szemben, Fórum stb. című műsorainak a főszerkesztője. Az MTV Közel-keleti tudósítója 1994–1998 között. Az MTV elnökségi tagja (1990. január-április), 1996–97-ben az MTV regionális elnökhelyettese, 1998–2004 között főmunkatársa. Élete utolsó éveiben a Mátranováktól 10 kilométerre lévő Mátracserpusztán élt.[2][3]
Munkássága
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/13/Az_MTV_Panor%C3%A1ma_c%C3%ADm%C5%B1_m%C5%B1sor%C3%A1nak_szerkeszt%C5%91-riportere_Chrudin%C3%A1k_Alajos._A_h%C3%A1tt%C3%A9rben_a_sz%C3%ADr_hadsereg_2K12_Kub_%28SA-6%29_t%C3%ADpus%C3%BA_f%C3%B6ld-leveg%C5%91_l%C3%A9gv%C3%A9delmi_rak%C3%A9ta_egys%C3%A9ge._Fortepan_56271.jpg/200px-thumbnail.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/40/Az_MTV_F%C3%B3rum_c._politikai_m%C5%B1sora%2C_jobbra_a_m%C5%B1sorvezet%C5%91%2C_Chrudin%C3%A1k_Alajos%2C_az_asztaln%C3%A1l_balr%C3%B3l_jobbra_R%C3%A9ti_Ervin%2C_Heltai_Andr%C3%A1s%2C_Hajd%C3%BA_J%C3%A1nos%2C_Avar_J%C3%A1nos_%C3%BAjs%C3%A1g%C3%ADr%C3%B3k._Fortepan_56547.jpg/200px-thumbnail.jpg)
1956 őszén (amikor Moszkvában a Nemzetközi Kapcsolatok Intézetében tanult) Chrudinák Alajos és Molnár Árpád szervezői voltak a Moszkvai Magyar Nagykövetség előtti tüntetésnek. Ezért kizárták őket az ország összes felsőoktatási intézményéből. [4][5]
Chrudinák igazán ismertté a Panorámával vált, akkoriban nálunk nagyon újszerű, oknyomozó stílusú újságíróként ismerték. Még a szocializmus idején bátran szembement [6] az akkori irányzattal, bírálta a rendszert, illetve politikusait. 1968-tól 2004-ig több mint százhetven riport-dokumentumfilmet készített az erdélyi magyarok szenvedéseiről, a közel-keleti háborúkról, az izraeli megszállásról, Trianon tragikus következményeiről és a kommunista diktatúrák embertelenségéről. Az ő kiállásának köszönhető, hogy a Magyar Televízió 1989-ben leadta az erdélyi falurombolások bírálatát Tőkés Lászlótól. Majd az 1989-es romániai forradalom idején is közvetítettek, elsőként megszerezve a Ceauşescu-per filmfelvételeit. A Panoráma főszerkesztője lett, de saját műsorából is eltiltották, majd a közismert televízióst az akkori Horn-kormány jobbnak látta a távoli Jordániába helyezni.
A szocialista érában készült filmjeit az akkori nyugati világ is megvásárolta, 35 ország vásárolta meg izraeli útifilmjét,[7] Monte-Carlóban pedig Arany Nimfa díjjal ismerték el Háború a Szaharában című filmjét. 67. éves korában nyugdíjazták. Tarics Péter külpolitikai újságíró így értékelte Chrudinák Alajos életművét: Chrudinák Alajossal olyan újságíró-nemzedék ment el, amely világszerte megteremtette az igazságon alapuló, objektív, minden részletre kiterjedő tömegtájékoztatást. Ahogy ő maga is nyilatkozta többször: „A tájékoztatásnak egyetlen kritériuma lehet: az igazság.“ [8]
Nevezetes riportjai
Jasszer Arafat, Menáhém Begín, Simón Peresz, Aríél Sárón, Abba Eban, Ehúd Olmert, Joszi Szárid, Jichák Rabin, Hailé Szelasszié, Mohammad Reza Pahlavi, Moammer Kadhafi, Kazem Shariat-Madari, Akbar Hásemi Rafszandzsáni, Szervátiusz Tibor, Václav Havel, Alexander Dubček, Tőkés László, Makovecz Imre, Csoóri Sándor, Sütő András, Antall József, Basir Dzsemajel.
Tagságai
- 1989–90-ben a Minisztertanács Nemzetiségi Kollégiumának tagja
- 1992-től a Magyar Újságírók Közössége tagja, 2000-től elnökségi tagja
- 1993 óta az Erdélyi Világszövetség tagja
- 1998–99-ben a Diplomatic Magazin főszerkesztője
- 1996–2000 között a Magyarok Világszövetsége elnökségi tagja
Filmjei
|
|
Könyv
- Chrudinák Alajos–Réti Ervin: A közelkeleti béke lehetőségei. Az arab világ és Izrael három háború után; Országos Béketanács, Bp., 1970
Díjak, kitüntetések
- Rózsa Ferenc-díj (1977)
- SZOT-díj (1979)
- Balázs Béla-díj (1982)
- A miskolci tv-fesztivál fődíjai (1976, 1978, 1980, 1982)
- Arany Nimfa-díj (Monte-Carlo, 1980)
- A lipcsei filmfesztivál különdíja (1981)
- Magyar Köztársaság aranykoszorúval díszített Csillagrendje (1990)
- Opus-díj (1990)
- Széchenyi-emlékdíj (1991)
- 56-os Hősök Nagyjelvénye (2001)
Jegyzetek
- ↑ Chrudinák Alajos emlékezete. Korkep.sk. 2020. márc. 29.
- ↑ 80 éves lett Chrudinák Alajos - Ezért nem láttuk 15 éve a Panoráma legendás riporterét, 2017. március 31. (Hozzáférés: 2020. március 13.)
- ↑ Cserhalmi Adél: Nógrádban él a világ zajától elvonult sztárriporter , Nógrád Megyei Hírlap, 2002-06-11 / 134. szám. Nógrád Megyei Hírlap, 2002. június 11. (Hozzáférés: 2020. március 13.)
- ↑ Szűrös Mátyás visszaemlékezése szerint: „56-ban az történt ugye, hogy – közismert – forradalom volt és szabadságharc Magyarországon és mi Moszkvában a diákok egy része – egyetemisták egy része – úgy gondoltuk hogy ez ellen tiltakozni kell – a kommunizmus fellegvárában. Úgy döntöttünk – és ennek főszervezője –, legalábbis egyik főszervezője Chrudinák Alajos volt – hogy ülősztrájkot rendezünk a Magyar Nagykövetség előtt, az ulica vorovszkaján.” Hetvenéves a magyar televíziózás Chrudinákja (Index videó, 01.28-tól, Hozzáférés: 2020. április 3.)
- ↑ Egy magyar diák moszkvai naplója 1956 őszéről (Nol.hu, Hozzáférés: 2020. április 3.)
- ↑ Miért beteg a Panoráma ellenes kampány? A Chrudinák elleni támadások koncepciós jellege (In: Tarics Péter: Hazugságvizsgálat avagy az igazság ára – Magyarság és világpolitikai reflexiók, 1984–2014, Panoráma Világklub, Budapest, 2014, 202–217 oldalak)
- ↑ Magyarország a XX. században A Magyar Televízió története. Babits Kiadó, Szekszárd, 2000. (Hozzáférés: 2020. március 14.)
- ↑ Tarics Péter: Chrudinák Alajos emlékezete – A Panoráma című műsor egykori főszerkesztője március 29-én lenne 83 éves (Körkép.sk, Hozzáférés: 2020. április 29.)
Források
- Televíziós Művészek Társasága
- Chrudinák Alajos 70. születésnapját ünnepelte barikád.hu
- Chrudinák Alajos: Rágalmaznak mindhalálig Archiválva 2010. február 11-i dátummal a Wayback Machine-ben Magyar Nemzet online
- Kitüntetettek névsora
- Az 1956-os Magyar Forradalom Történetének Dokumentációs és Kutatóintézete Közalapítvány
További információk
- Magyar szemmel – Ahogyan Chrudinák Alajos látta a világot, Médiaklikk, 2020. március 29. (25:56)
- Riportfilm Chrudinák Alajosról (Pesti Srácok, 2009)
- Miért beteg a Panoráma ellenes kampány? A Chrudinák elleni támadások koncepciós jellege, In: Tarics Péter: Hazugságvizsgálat avagy az igazság ára – Magyarság és világpolitikai reflexiók 1984–2014 Panoráma Világklub, Budapest, 2014, 202–217 oldalak