Dögvirág
![]() | ||||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() nagyvirágú dögvirág (Stapelia gigantea) | ||||||||||||||||||||||||
Rendszertani besorolás | ||||||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||||
Típusnemzetség | ||||||||||||||||||||||||
borzas dögvirág (Stapelia hirsuta)'' | ||||||||||||||||||||||||
Fajok | ||||||||||||||||||||||||
szövegben | ||||||||||||||||||||||||
Hivatkozások | ||||||||||||||||||||||||
![]() A Wikifajok tartalmaz Dögvirág témájú rendszertani információt. ![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Dögvirág témájú kategóriát. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5a/Stapelia.jpg/220px-Stapelia.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9f/Stapelia_Variegata_%28Tarka_d%C3%B6gvir%C3%A1g_vagy_rendjelvir%C3%A1g%29.jpg/220px-Stapelia_Variegata_%28Tarka_d%C3%B6gvir%C3%A1g_vagy_rendjelvir%C3%A1g%29.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e0/Stapelia_Variegata_%28Tarka_d%C3%B6gvir%C3%A1g_vagy_rendjelvir%C3%A1g%29_term%C3%A9se.jpg/220px-Stapelia_Variegata_%28Tarka_d%C3%B6gvir%C3%A1g_vagy_rendjelvir%C3%A1g%29_term%C3%A9se.jpg)
A dögvirág (Stapelia) a tárnicsvirágúak (Gentianales) rendjébe sorolt meténgfélék (Apocynaceae) családjában a selyemkórófélék (Asclepiadaceae) alcsalád Ceropegieae nemzetségcsoportjának egyik nemzetsége. Magyarul a virág alakjára utalva esetenként dögcsillagnak nevezik.[1] A nemzetség tudományos neve a holland orvos-botanikus Johannes Bodaeus van Stapel emlékét őrzi. Javasolt magyar neve, az „afrikai csillagvirág” (Szűcs, p. 271.) nem gyökeresedett meg.
Régebben több száz faját tartották nyilván, de a nemzetséget idővel többfelé bontották. A 2020-as évek elején 43 fajt sorolnak ide.
Származása, elterjedése
Dél-Afrika száraz régiójában honos:
- Botswana,
- Zimbabwe,
- Namíbia,
- Dél-afrikai Köztársaság (Kertlap).
Megjelenése, felépítése
Törzsszukkulens pozsgás növény: Húsos, négyszögletes, olykor szőrös, fogazott szárai elfekvők vagy felállók; utóbbi esetben magasságuk ritkán haladja meg a 20 cm-t. Tövük elágazó, amitől gyakran párnásan fejlődnek (gyökérsarjakkal és legyökerező hajtásokkal).
Virágai többnyire a fiatal hajtások tövéből bújnak elő hosszabb-rövidebb kocsányon. A bimbók rendszerint golyószerűen simák (Szűcs). A legtöbb faj nagy, csillag alakú, hosszú szőrökkel borított, öt cimpájú virága kellemetlen dögszagot áraszt. A szirmok mintája is elhullott emlősök bőrére emlékeztet, mert döglegyek porozzák be őket.
Ritka kivételként egyes fajok — Stapelia erectiflora, Stapelia flavopurpurea — virága illatos. (Kertlap).
Gyökere sekély (Heitz).
Életmódja, termőhelye
Egész évben fényigényes, de a tűző nap árt neki, mivel eredeti élőhelyén cserjék, illetve sziklák árnyékában fejlődik. Fagyérzékeny; télen is legalább 5 °C-ot igényel. Sovány, erősen kőzethatású talajokon is jól boldogul, de a talaj legyen jó vízvezető (kevéssé agyagos). Gyökeréről szaporodva spontán nagy területet belakhat.
Virága nyár végén–ősszel nyílik (Szűcs) — az egyes virágok csak néhány napig, de maga a virágzás sokáig eltart.
Fontosabb fajok
- Stapelia acuminata
- Stapelia arenosa
- Stapelia asterias
- Stapelia cedrimontana
- Stapelia clavicorona
- Stapelia concinna
- Stapelia divaricata
- Stapelia engleriana
- Stapelia erectiflora
- Stapelia flavopurpurea
- Stapelia gettliffei
- óriás dögvirág (Stapelia gigantea) — világossárga színű, piros keresztcsíkokkal tarkított virágai valamennyi faj közül a legnagyobbak, átmérőjük 25–30 cm.
- Stapelia glanduliflora
- nagyvirágú dögvirág (Stapelia grandiflora) — 15 cm átmérőjű barnáspiros virágai vöröses vagy fehér pillás szőrűek.
- borzas dögvirág (Stapelia hirsuta) — virágai mintegy 10 cm átmérőjűek, barnáslila alapon sárga keresztcsíkosak és felületüket lila szőrök borítják. * Stapelia insignis (Enciklopédia, p. 65.)
- Stapelia kwebensis
- Stapelia leendertziae
- nemes dögvirág (Stapelia nobilis) — kívül piros, belül okkersárga, keresztsávos virágai 20–25 cm átmérőjűek.
- Stapelia obducta
- Stapelia olivacea
- Stapelia paniculata
- Stapelia parvula
- Stapelia pearsonii
- Stapelia pillansii — bíborszínű pillás szőrökkel borított, sötét bíborbarna virágokkal
- Stapelia remota
- Stapelia rubiginosa
- Stapelia rufa
- Stapelia schinzii
- Stapelia semota — világos rajzolatú, csokoládészínű virágaival tűnik fel. A Stapelia remota var. lutea változat virága sárga.
- Stapelia similis
- Stapelia surrecta
- Stapelia unicornis
- tarka dögvirág (rendjelvirág, Stapelia variegata) — az egyik legismertebb faj, amelyet a közelmúltban átsoroltak az Orbea nemzetségbe (Orbea variegata)
- Stapelia vetula (Enciklopédia, p. 65.)
- Stapelia villetiae
Gondozása
Nyáron csak nagyon keveset öntözzük. Télen hűvös helyen egészen beszüntethetjük az öntözést, a hajtások azonban nem zsugorodhatnak. Nyáron havonként kaktusztrágyával tápoldatozzuk.
Virágtálban nagyon jól fejlődik (Heitz).
Szaporítása
Tőosztással vagy dugványokkal; ezeket tűzdelés előtt hagyjuk száradni.
Magvetéssel is szaporítható, de a fajok nagyon hajlamosak a hibridizálódásra, ezért a magról kelt példányok esetenként erősen különböznek elődeiktől (Heitz).
Átültetni a tavasszal célszerű (Szűcs).
= Betegségei, kártevői
A túlöntözésre érzékeny; a pangó víz gyökérrothadást okoz. Veszedelmes gombás fertőzése az úgynevezett „fekete halál”. Télen (a szaporított növényeken is) fekete foltok képződnek, elsősorban a szárak tövén. Az ilyen hajtások elpusztulnak; nem gyógyítható (Heitz).
Felhasználása
Hatásos virága kedvelt dísznövénnyé teszi. Vízkultúrára alkalmas (Heitz).
Szobai dísznövényként már legalább kétszáz éve kedvelt (Enciklopédia, p. 65.).
Jegyzetek
- ↑ Citygreen.hu: A dögcsillag (Stapelia gigantea) gondozása
Források
- Heitz: Halina Heitz: A zöld otthon — 1000 legszebb szobanövény
- Kertlap: Kertlap: Kedvencem a dögvirág
- Enciklopédia: Zdeněk Ježek, Libor Kunte, 2005: Pozsgás növények enciklopédiája. Ventus Libro Kiadó, Budapest, 2007. ISBN 978-963-9701-30-4 303 old.
- Szűcs: Szűcs Lajos: Kedvelt kaktuszok, pozsgások. Gondolat Kiadó, Budapest, 1984. 334 old. ISBN 963 281 264 6