Dobogó-kő
![]() | Nem tévesztendő össze a következővel: Dobogókő. |
Dobogó-kő | |
![]() | |
Magasság | 700 m |
Hely | Komárom-Esztergom vármegye, Pest vármegye |
Hegység | Visegrádi-hegység |
Relatív magasság | 115 m |
Dominancia | 2,87 km |
Típus | vulkanikus |
Elhelyezkedése | |
![]() ![]() Dobogó-kő Pozíció a Visegrádi-hegység térképén | |
![]()
| |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Dobogó-kő témájú médiaállományokat. |
A Dobogó-kő kiránduló- és üdülőhely, a Visegrádi-hegység legmagasabb hegye, tengerszint feletti magassága 700 méter. A hegycsúcson húzódik Komárom-Esztergom vármegye (Dömös) és Pest vármegye (Pilisszentkereszt) határa. A 19. század végen vált népszerű úticéllá.[1] A hegyen található település Dobogókő néven közigazgatásilag Pilisszentkereszt része.
Földrajz
A vulkanikus eredetű kiemelkedés Pilisszentkereszt központjától északra, Budapest és Esztergom között nagyjából félúton helyezkedik el. Magassága 700 méter a tengerszint felett. A hegy tetejéről kiváló kilátás nyílik a Dunakanyarra, sőt, tiszta időben igen távoli hegyek is kivehetőek (például Mátra, Magas-Tátra). Dél felé lankásan emelkedik, észak felé viszont meredek sziklafalak és az ezekbe vágódott völgyek vezetnek a Duna felé. A legjelentősebb a Rám-szakadék.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/01/Dobog%C3%B3-k%C5%91_Danube_Band.jpg/480px-Dobog%C3%B3-k%C5%91_Danube_Band.jpg)
Távolsága hazánk más jelentős hegycsúcsaitól, légvonalban
- Csóványos 25,7 km
- Misina 187,5 km
- Írott-kő 189,2 km
- Nagy-Milic 212,9 km
Éghajlat
A hegyen az átlaghőmérséklet minden évszakban a magyarországi átlag alatt marad, ami nyáron kellemesebb, télen pedig a hó megmaradása révén alkalmasabbá teszi a téli sportokra.[1]
Megközelítés
Dobogó-kő Budapest felől a 11-es főúton, majd a Pomáz–Pilisszentkereszt útvonalon, Esztergom felől pedig Pilisszentlélek mellett elhaladva érhető el, az 1111-es útból Kétbükkfa-nyeregnél kiágazó 11 115-ös úton. Mindkét irányból megközelíthető helyközi autóbusszal is, a járatokat a Volánbusz üzemelteti. A Budapest felől érkezőknek a Volánbusz a H5-ös HÉV (Szentendrei HÉV) Pomáz állomásától kínál dobogó- kői eljutást.[2]
A hegy barlangjai
- Szenteltvízmedencés-barlang
- Kilátós-barlang (Dömös)
- Mária-barlang (Dömös)
A Szer-kövek barlangjai
- Ablakos-barlang (Dömös)
- Hideg-lyuk (Dömös)
- Kőtorony-alatti-barlang
- Ötlyukú-barlang
Története
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8f/B%C3%A1r%C3%B3_E%C3%B6tv%C3%B6s_Lor%C3%A1nd_mened%C3%A9kh%C3%A1z_-_Dobog%C3%B3k%C5%91.tif/lossy-page1-260px-B%C3%A1r%C3%B3_E%C3%B6tv%C3%B6s_Lor%C3%A1nd_mened%C3%A9kh%C3%A1z_-_Dobog%C3%B3k%C5%91.tif.jpg)
Nevének eredte és földrajzi helyzete nyomán a Pilis-kutatás egyik központi témája lett. Annyi azonban bizonyos, hogy a vidék a középkorban a királyok vadászterületéhez tartozott, később pedig a magyar turisztika történetében volt meghatározó jelentőségű.
Szerepe a magyar turizmus történetében
A turistáskodás és síelés komoly múltra tekint vissza Dobogókőn. A 19. század végén a Magyar Turista Egyesület Thirring Gusztáv és Téry Ödön vezetésével elkezdte a turistautak kijelölését a környéken, mely a fővároshoz közeli fekvésének, a változatos erdei utaknak és a panorámának köszönhetően alkalmas kirándulóhely volt.[1] Dobogó-kőn épült az ország egyik első turistaháza, a báró Eötvös Loránd menedékház, melyet Pfinn József tervei alapján 1898-ban adtak át. A faház mellett 1906-ban felépült a nagyobb kőépület.[1][3]
A trianoni békeszerződést követően, 1923-ban Dobogó-kőn hozták létre a mai Magyarország első sípályáját.[2]
Dobogókőn áthalad az Országos Kéktúra útvonala. A báró Eötvös Loránd menedékház faépületében ma a Turistamúzeum működik, a kőépület jelenleg is turistaház.[1][3]
Téry Ödönnek (1856-1917), a magyar turistamozgalom egyik kezdeményezőjének állít emléket a Téry-emlékmű (Christián Sándor műve, 1926).
A sípályánál áll a Zsindelyes Vendégház, Makovecz Imre első, nemzetközi ismertséget hozó épülete. A siketek Szűz Mária-kegyhelye a kilátó alatt található.
A sípálya
Dobogókő a Budapesthez legközelebb eső síközpont, egyben a mai Magyarország területén elsőként (1923-ban) létrehozott sípálya. A téli sportokra különösen alkalmas területen már a két világháború között is sípálya működött, amely az elmúlt évtizedben komoly fejlesztéseken esett át. Két pályából és egy tányéros felvonóból áll. A környéken szánkópályát is kijelöltek, illetve több sífutóút is található, melyeknek azonban jelenleg nincs kezelője.[2]
Kerékpársport
A Visegrádi-hegység Budapesthez való közelségének illetve kiépített közúthálózatának köszönhetően Dobogó-kő rendkívül népszerű nem csak a versenyszerűen kerékpározók, hanem az amatőr kerékpárosok körében is. A hegytető Esztergom, Pomáz illetve Pilisvörösvár felől közúton, míg Pilismarót felől aszfaltozott erdészeti műúton is elérhető, jellemzően 500-550 méter szintkülönbség leküzdésével.
- Hegyi befutó Dobogókőn, Tour de Hongrie 2023
- A 4. szakasz győztese Dobogókőn, Tour de Hongrie 2023
Dobogó-kő mind a profi, mind az amatőr kerékpárversenyek kedvelt helyszíne. 2019-ben illetve 2020-ban a Tour de Hongrie a Dobogó-kőtől 3 km-re található, 575 méter magasságban fekvő Két-bükkfa-nyergen többször is áthaladt, mindkétszer esztergomi befutóval. A 2023-as verseny negyedik, Martonvásárról induló 206 km-es, 2646 méter szintemelkedést tartalmazó királyetapja dobogó-kői hegyi befutóval ért véget, a svájci Yannis Voisard (Tudor Pro Cycling) győzelmével.
Képek
- Télen
- Jurta-szállások
- Téry Ödön emlékműve
- A Ferenczy-szikla
Jegyzetek
- ↑ a b c d e Dobogókő (magyar nyelven). Pilisi Parkerdő Zrt.. (Hozzáférés: 2018. október 12.)
- ↑ a b c Dobogókő (magyar nyelven). Síelők.hu, 2013. (Hozzáférés: 2013. szeptember 6.)
- ↑ a b Gyurina Zsolt: A Báró Eötvös Loránd menedékház (magyar nyelven). Turista Magazin, 2013. július 7. [2014. március 30-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. július 7.)
További információk
- Az Országos Kéktúra. Budapest-Hűvösvölgytől Hollóházáig(15.o.). 2001, Kartográfia. ISBN 963 352 536 5
- Dobogókő Sícentrum (magyar, angol, német, szlovák)
- Dobogókőkirándulás.hu turisztikai oldal Dobogókőről, kirándulások szervezése a környéken (magyar, angol, német, szlovák)
- Dobogókőért Közhasznú Alapítvány
Földrajzportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap