Fegyvernek
![]() | Hasonló cikkcímek és megnevezések: Fegyvernek (egyértelműsítő lap) |
Fegyvernek | |||
![]() | |||
Szent Vendel templom a magasból | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Észak-Alföld | ||
Vármegye | Jász-Nagykun-Szolnok | ||
Járás | Törökszentmiklósi | ||
Jogállás | város | ||
Polgármester | Tatár László (Fidesz-KDNP)[1] | ||
Irányítószám | 5231 | ||
Körzethívószám | 56 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 6134 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 88,47 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 71,48 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() ![]() Fegyvernek Pozíció Jász-Nagykun-Szolnok vármegye térképén | |||
Fegyvernek weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Fegyvernek témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Fegyvernek város Jász-Nagykun-Szolnok vármegye Törökszentmiklósi járásában.
Fekvése
A Nagykunság nyugati peremvidékén fekszik, a Fegyverneki-Holt-Tisza mentén; közigazgatási területének egy keskeny, alig egy kilométernyi széles sávja érintkezik az élő Tiszával is.
Szomszédai: északkelet felől a Kendereshez tartozó Bánhalma (9,5 kilométerre), kelet felől Kenderes (10,5 kilométerre), dél felől Örményes (6 kilométerre), délnyugat felől Törökszentmiklós (12 kilométerre), nyugat felől Nagykörű (7 kilométerre, de a Tisza túlpartján), északnyugat felől pedig Tiszabő (7,5 kilométerre). Közigazgatási területe délkelet felől egy pontban érintkezik Kisújszállás határszélével is, de a két város amúgy mintegy 16 kilométer távolságra fekszik egymástól.
Megközelítése
Közút: Fegyvernek központjának déli peremén elhalad, Szapárfalu városrészen pedig teljes egészében végighúzódik, nagyjából kelet-nyugati irányban a 4-es főút, közúton ezért ez a legfontosabb elérési útvonala Budapest-Szolnok felől éppúgy, mint Debrecen és Nyíregyháza felől. Tiszafüreddel és azon keresztül az ország északabbi részeivel a 34-es főút köti össze, amely itt torkollik a 4-es főútba.
A környező kisebb települések közül Tiszabővel, Tiszaroffal és Abádszalókkal a 3216-os út, Nagykörűvel a 3223-as út, Kétpóval, Kuncsorbával és Örményessel pedig a 4204-es út kapcsolja össze.
Vasút: Vasútvonal nem érinti a város területét, de a Budapest–Záhony-vasútvonal a déli határszélétől alig egy kilométerre délre húzódik, és a vonal egyik örményesi megállási pontja mindkét település nevét viseli (Fegyvernek-Örményes vasútállomás). Az állomás Fegyvernek központjától mintegy 7 kilométerre helyezkedik el, a 4204-es út mentén.
Története
Fegyvernek nevét az egykor itt élő fegyverhordozók foglalkozásának neve után kapta.
A település területén már a bronzkorban is éltek emberek, a későbbi korokból pedig vaskori, illetve szarmata-kori leletek kerültek elő. Az ismert írott forrásokban 1212-ből találkozunk először a falu nevével, ezután pedig 1219-ben a Váradi regestrumban említik.
Fegyvernek határába olvadt Kesző Árpád-kori település is.
1300-tól a terület a Domoszlai, a Kompolti és a Guthi-Országh családok birtoka volt.
A 15. században Fegyverneknek már mezővárosi és vásártartási kiváltságai is voltak, de 1686–87-ben Giráj tatár kán elpusztította a vidéket Fegyvernekkel együtt.
1845–46-ig majorsági cselédek, pásztorok és dohányosok lakták, de ekkor gróf Szapáry József, a terület birtokosa németeket telepített be a településre, akik a 19. század végére szinte teljesen elmagyarosodtak. A fegyvernekiek az 1848–49-es forradalom és szabadságharcban fegyveresen egyáltalán nem vettek részt.
Fegyverneknél a Tiszát 1856-ban szabályozták 74 átvágással, és ekkor építették ki a községet védő töltéseket is. 1871-ben nagyközség lett, 1876-ban pedig Jász-Nagykun-Szolnok vármegye tiszai közép járásába sorolták be. A századfordulóra már 5000 lakosa volt.
1919. július 25-én román katonák 49 helyi lakost lőttek agyon, válaszul arra, hogy valaki lelőtte a turnu-severini ezred parancsnokát. 1919 végén internáló tábort hoztak létre a volt vöröskatonák számára, igen zord körülmények között. A tábort 1922-ben számolták fel. A második világháború után sok német származású fegyvernekit hurcoltak el a Don-vidék szénbányáiba.
A közigazgatási és igazságügyi miniszter javaslatára 2013. július 15. napján városi címet kapott.[3]
Közélete
Polgármesterei
- 1990–1994: Huber Ferenc (FKgP)[4]
- 1994–1998: Huber Ferenc (független)[5]
- 1998–2002: Huber Ferenc (független)[6]
- 2002–2006: Huber Ferenc (független)[7]
- 2006–2010: Huber Ferenc (független)[8]
- 2010–2014: Tatár László (független)[9]
- 2014–2019: Tatár László (független)[10]
- 2019–2024: Tatár László (Fidesz-KDNP)[1]
- 2024– :
A települési önkormányzat képviselő-testülete (a polgármesterrel együtt) 9 főből áll.
Gazdasága
Mezőgazdaság
A településnek és környékének talaja réti szolonyec, réti csernozjom, illetve lepedékes alföldi mész. A legeltetéses állattenyésztés és szántóföldi termelés mellett a gyümölcs -és zöldségtermesztés is virágzik a településen. A Tisza holtága különösen jó lehetőségeket biztosít a horgász- és víziturizmus fejlődéséhez, sőt a horgászatnak már önmagában is fontos gazdasági tényező.
Ipar
Manapság már csak az építő -és mélyépítőipar van jelen a településen, a hengermalom, a téglagyár és az egykori jelentősebb feldolgozó üzemek már megszűntek.
Népesség
A település népességének változása:
Lakosok száma | 6558 | 6479 | 6246 | 6038 | 6145 | 6134 |
2013 | 2014 | 2017 | 2021 | 2022 | 2023 |
2001-ben a település lakosságának 95%-a magyar, 5%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.[11] A lakosok 67,5%-a római katolikus, 8,1%-a református, 0,3%-a görögkatolikus, 0,1%-a pedig evangélikus vallású volt. A lakosság 0,2%-a más egyházhoz, vagy felekezethez tartozott. 13,8% nem tartozott egyetlen egyházhoz, vagy felekezethez sem. 9,9% ismeretlen, vagy nem válaszolt.[12]
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 84,5%-a magyarnak, 4,3% cigánynak, 0,3% németnek mondta magát (15,3% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 42,3%, református 6,2%, görögkatolikus 0,2%, felekezeten kívüli 19,3% (31,5% nem nyilatkozott).[13]
2022-ben a lakosság 89%-a vallotta magát magyarnak, 2,2% cigánynak, 0,3% németnek, 0,1% románnak, 1,1% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (10,9% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 24% volt római katolikus, 5% református, 0,4% görög katolikus, 0,5% egyéb keresztény, 1,1% egyéb katolikus, 22,9% felekezeten kívüli (46% nem válaszolt).[14]
Nevezetességei
- Pusztatorony (gótikus templommaradvány, 1480 körül épült)
- Római katolikus templom romantikus stílusban. Tervezte Gerster Károly Frey Lajossal, Kauser Lipóttal, (1862-63)[15]
- Református templom (1928)
- Szapárfalvi új katolikus kápolna (1992)
- Nepomuki Szent János szobra (barokk, 1775)
- Bíró-kastély
- Szapáry-Schwarz-kastély
- Kálváriadomb
Rendezvények
- Országos Diák-gulyásfesztivál (május második vagy harmadik szombatján)
- Virágzó Tisza Napja (június végén)
- Fegyvernek Város Napja (augusztus)
Képgaléria
- Csonkatornyi temető - Fegyvernek - légi fotó
- Fegyverneki Holt-Tisza hídja légi felvételen
- Fegyvernek a levegőből
- Fegyvernek légi felvétel
Testvérvárosai
Zászló | Város | Régió | Ország |
---|---|---|---|
![]() | Visk | Kárpátalja | Ukrajna |
![]() | Kétfegyvernek | Nyitra | Szlovákia |
Itt születtek
- Hámori József, (1932. március 20. – 2021. május 1.) Széchenyi-díjas magyar biológus, egyetemi tanár, a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagja, 2002 és 2008 között alelnöke. Az idegrendszer és az idegelemek közötti kapcsolatok funkciós szerkezetének neves kutatója.
- Hevesi József, (1857. március 15. – 1929. január 20.) író, újságíró, a Magyar Szalon szerkesztője.
Jegyzetek
- ↑ a b Fegyvernek települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 29.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ A köztársasági elnök 325/2013. (VII. 10.) KE határozata városi cím adományozásáról (pdf). Magyar Közlöny 2013. évi 118. szám, 64033. oldal, 2013. július 5. (Hozzáférés: 2013. július 13.)
- ↑ Fegyvernek települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Fegyvernek települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 9.)
- ↑ Fegyvernek települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. április 7.)
- ↑ Fegyvernek települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. április 7.)
- ↑ Fegyvernek települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. április 7.)
- ↑ Fegyvernek települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2012. január 21.)
- ↑ Fegyvernek települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. április 7.)
- ↑ A 2001-es népszámlálás nemzetiségi adatsora
- ↑ http://portal.ksh.hu/pls/portal/!CP.hnt2.telep?nn=16647[halott link]
- ↑ Fegyvernek Helységnévtár
- ↑ Fegyvernek Helységnévtár
- ↑ Czellár Katalin, Somorjai Ferenc: Magyarország. Budapest : Panoráma, 1996. 583. o. ISBN 9632437616
Források
- Eszt.k.m.lt.
- Györffy György: Heves vármegye.
- A nagyközség története
- Nagyközségünkről röviden
További információk
- A város hivatalos honlapja
Magyarország-portál
Földrajzportál