Felső-Dunamellék Természetvédelmi Rezervátum
Felső-Dunamellék Természetvédelmi Rezervátum | |
![]() | |
Felső-Dunamellék Természetvédelmi Rezervátum | |
Ország | ![]() |
Elhelyezkedése | 45°31′30″N, 19°07′35″E |
Legközelebbi város | Apatin |
Terület | 590 km² |
Alapítás ideje | 1989 |
![]() ![]() Felső-Dunamellék Természetvédelmi Rezervátum Pozíció Szerbia térképén | |
![]() | |
Felső-Dunamellék Természetvédelmi Rezervátum weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Felső-Dunamellék Természetvédelmi Rezervátum témájú médiaállományokat. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7e/Croatia_Serbia_border_Backa_Baranja.svg/265px-Croatia_Serbia_border_Backa_Baranja.svg.png)
A szerbiai Felső-Dunamellék Természetvédelmi Rezervátum (szerbül: Специјални резерват природе Горње Подунавље/latin átírással: Specijalni rezervat pripodne Gornje Podunavlje) korábban a Duna által elárasztott területeket (ártéri erdők, mocsarak, holtágak) foglal magába és komplex vízi és szárazföldi ökoszisztémát mutat be az 1367. folyamkilométertől egészen az 1433. folyamkilométerig.[3] A rezervátum határos a magyarországi Duna–Dráva Nemzeti Parkkal, és a horvátországi Kopácsi-rét természetvédelmi területtel is, ahol az élőhelynek nagyobb területnyúlványai is megtalálhatóak. A „Горње Подунављ” tehát három országban elterülő ártéri élőhely egy alkotóeleme. A 36 km hosszú mocsár komplexum természetes egységet teremt a Gemenc és a Kopácsi Rét tájegységekkel Magyarországon és Horvátországban.
Nagy része a Karapancsai-erdő, a "Kozara" erdő, a Dunai-nagy erdő a Nyugat-bácskai körzetben található a Duna bal partján, ám az ártéri terület átnyúlik Horvátországba is: ez a drávaközi Kopácsi-rét a Duna jobb partján. A magyarországi területen a Béda-Karapancsa[4] tájegység,[5] a Duna középső folyását kísérő kiterjedt ártéri erdőség, ami,egy kiemelkedő értéket képviselő élőhely a Duna bal partján. Az ilyen jellegű megőrzött természetes élőhely nagyon ritka Európában.[6]
Létrehozása
Védett területként 1955-ben említik először, amikor is egy 10 négyzetkilométeres erdőrészt kerítettek el, mely a Rétisasok és a Fekete gólyák fészkelőhelyéül szolgált.
Természeti és kulturális értékek
![Karapancsa](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9c/Karapancsai_t%C3%B6lgyes.jpg/204px-Karapancsai_t%C3%B6lgyes.jpg)
![A terület nagyságát nehéz felfogni(fotózva a kiskőszegi hegyről)](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/38/Kil%C3%A1t%C3%A1s_a_batinai_hegyr%C5%91l.jpg/203px-Kil%C3%A1t%C3%A1s_a_batinai_hegyr%C5%91l.jpg)
A Felső-Dunamellék Természetvédelmi Rezervátum területe 3 fő részből áll:
- a gyertyános-tölgyes Karapancsai-erdőből, amelynek nagy része Szerbiában található Kengyia szomszédságában,
- a Bezdán, Monostorszeg és Zombor között fekvő "Kozara" erdőből és
- a Dunai-nagy erdőből.
A karapancsai tölgyerdő Magyarországra is átnyúlik, ám a Béda-Karapancsa nevű terület már a Duna–Dráva Nemzeti Park fennhatósága alá esik. A Horvát Köztársaság és a Szerb Köztársaság közötti határ még mindig a két ország közötti tárgyalások tárgyát képezi.[7] Szerbia a „követhetetlen” közigazgatási határokkal szemben a Duna jelenlegi középvonalát szeretné hivatalos határként elismertetni, Horvátország pedig ragaszkodik a térképen rögzített, mostanában GPS pontokkal letűzött, történelmileg kialakult határhoz.
A "Kozara" népszerű vadászterület, számos híresség is vadászott már az erdőben (pl. Ralf Schumacher). Jugoszlávia államfője Josip Broz Tito is rendszeresen látogatta a helyet, egy villát is emeltetett az erdő szélén ez a "Villa Štrbac". Az épület ma vadász szállásként üzemel. E sűrűben található a bezdán<iak által csak "Sárkányos"-ként emlegetett mocsár, mely számos élőlénynek ad otthont. Az erdő egy távoli pontján az egykori Bartány-földvár romjai is megtalálhatók. A Dunai-erdő egy nagy kiterjedésű galériaerdő, melyet minden évben elönt az ár. A Kopácsi rét hatalmas lápos terület, mely legfőképp fehér fűz erdőknek ad otthont. A holtágak vizei nagyon tiszták, így kiváló helyet adnak a kagylóknak és a rákoknak. A Bajai-csatorna és Küllőd falucskája között még fellelhetők az egykori Békavár maradványai. Igaz, már csak egy domb és kősáncok emlékeztetnek az erődre. A számos holtág (pl. Baracska, Vénduna, Hó Duna, Kalangyos Duna stb.) lehetővé teszi, hogy a külvilágtól elzárva különleges és egyedi ökoszisztémák jöhessenek létre. Bezdánnál található a Ferenc-csatorna kezdete. Az itt található zsilip építésekor alkalmaztak először vízalatti betonozást Európában.
Flóra és fauna
![A Bajai-csatorna](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/07/Bajai-csatorna_Bezd%C3%A1nn%C3%A1l.jpg/209px-Bajai-csatorna_Bezd%C3%A1nn%C3%A1l.jpg)
A Felső-Dunamellék Természetvédelmi rezervátumban 55 halfajtát, 51 emlősfajtát, 9 kétéltűfajtát, 11 hüllőfajtát, 230 madár és több mint 1000 növényfajtát azonosítottak. Az évszázados tölgyerdők egyedülállóak és nem ritka bennük a fokozottan védett nagy szarvasbogár. A Kozara erdő híres rengeteg vadkörtefájáról. Nyárfaerdőből is sok van, akad közöttük 7 méter kerületű és kb. 600 éves példány is. Védett és veszélyeztetett növények is vannak pl. nyári tőzike, békakonty, mocsári nőszirom, magyar nőszirom, tündérrózsa stb.
![A Kozara vadkörtefái](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c6/Kozara_vadk%C3%B6rtef%C3%A1i.jpg/203px-Kozara_vadk%C3%B6rtef%C3%A1i.jpg)
Az állatvilág páratlanul gazdag. A holtágak és a folyók uralkodója a harcsa. A Bajai-csatorna magyar határhoz közeli mély részén keringtek/keringenek történetek libákat és a vadkacsákat elragadó óriás harcsákról. Sajnos, populációjuk az elmúlt évtizedekben drámaian csökkent az orvhalászat miatt ám az állomány ismét fellendülőben van. Az invazív halfajok pl. a pettyes busa, az amur és a törpeharcsa kiszorítják az őshonos fajokat. A Duna ezen szakaszán már fogtak vizát.
Az erdőség és a láp vaddisznó valamint gímszarvas állománya népes. Az eurázsiai hód, a vidra, a sakál , a nagy pele és vadmacska is megtalálható. Sőt, néhány éve egy barna medvét is megfigyeltek a határőrök Karapancsánál. Az óvatlan óriás át akart kelni Magyarországra, ám a határőrök visszazavarták azt a szerbiai oldalra, ahol az erdőben rögtön el is tűnt. Értesítették a közeli állatkert tulajdonosát, ám annak mindkét medvéje a ketrecében tartózkodott.
A madarak populációja szintén népes. A mocsarakban kanalasgémek, törpegémek, búbos vöcskök és többek között guvatok is fészkelnek. Az erdőkben erdei fülesbaglyok, macskabaglyok, fekete gólyák (20-25 pár), búbos bankák valamint lappantyúk stb. élnek. Gyakori még a bütykös hattyú és a szárcsa is.
A hüllők közül talán a vízisikló és a mocsári teknős a leggyakoribbak.
Lásd még
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7e/Osijek-Baranja_County_OpenStreetMap.svg/220px-Osijek-Baranja_County_OpenStreetMap.svg.png)
Jegyzetek
- ↑ [Új állam született a Szerbia és Horvátország közötti határszakaszon Új állam született a Szerbia és Horvátország közötti határszakaszon]
- ↑ Liberland, la nouvelle micro-nation des Balkans, recrute des citoyens
- ↑ Vojvodinašume » Environmental protection » Upper Danube
- ↑ BÉDA-KARAPANCSA VADÁSZTERÜLET
- ↑ Béda – Karapancsai Tájegység térképe
- ↑ BÉDA-KARAPANCSA. [2018. július 29-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. július 4.)
- ↑ On Virtual Narratives at Croatia’s Borders. [2020. szeptember 21-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2018. július 5.)
Források
- A Transboundary Biosphere Reserve for the benefit of nature and people
- 23 new sites added to UNESCO’s World Network of Biosphere Reserves
- Gornje Podunavlje Country: Serbia
- The List of Wetlands of International Importance » [archive], sur http://www.ramsar.org [archive], Site de la Convention de Ramsar sur les zones humides, 29 novembre 2012 (consulté le 2 décembre 2012), p. 35
- Upper Danube » [archive], sur http://www.vojvodinasume.rs [archive], Vojvodinašume (Forêts de Voïvodine) (consulté le 2 décembre 2012)
- Regional park "Gornje Podunavlje" » [archive], sur http://wikimapia.org [archive], WikiMapia (consulté le 2 décembre 2012)
- Gornje Podunavlje » [archive], sur http://www.birdlife.org [archive], Site de BirdLife International (consulté le 2 décembre 2012)
- A vizes élőhelyek világnapjára
További információk
- Medvét láttak Hercegszántó határában - videó