Finnország éghajlata
Finnország éghajlata | |
![]() | |
Finnország éghajlati beosztása a Köppen-típusú éghajlati beosztás alapján | |
Ország | Finnország |
Éghajlat | szubarktikus, tundra, nedves kontinentális meleg nyárral |
Éves átlaghőmérséklet | +6,5 °C |
Legmagasabb nappali csúcshőmérséklet | +37,2 °C |
Legalacsonyabb éjszakai minimum hőmérséklet | -51,4 °C[1] |
Éves csapadékmennyiség | 400-900 mm[2] |
Legnagyobb éves csapadékmennyiség | 1242 mm |
Legkisebb éves csapadékmennyiség | 399 mm |
Legnagyobb széllökés | 33 m/s |
Éves napsütéses órák száma | 1858 óra |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Finnország éghajlata témájú médiaállományokat. |
Finnország éghajlatát elsősorban a földrajzi elhelyezkedése befolyásolja. Északi elhelyezkedése miatt a tél a leghosszabb évszak az országban. Csak a déli partvidék mentén ugyanolyan hosszúságú a nyár, mint a tél. Átlagosan december elején kezdődik a tél és március közepéig tart a finn szigetvilágban és a délnyugati partvidéken. Miközben Lappföldön a tél október elején kezdődik és május elejéig tart. Ez azt jelenti, hogy az ország déli részeit az évnek csak mintegy három-négy hónapjában borítja hótakaró, míg Lappföldön ez az időszak akár hét hónapnál is több lehet. A hosszan tartó hideg időszak miatt az éves 500-600 milliméternyi csapadék északon többnyire hó formájában hullik le. A déli országrészben az éves csapadékmennyiség 600–700 mm, amely északhoz hasonlóan egész évben előfordulhat, ám itt kevesebb alkalommal hullik szilárd halmazállapotban.
A Köppen éghajlati osztályozás alapján Finnország a kontinentális szubarktikus, vagy más néven boreális (tajga) éghajlati övhöz tartozik. A déli partvidék a nedves kontinentális éghajlati övben fekszik, enyhe nyarakkal és egész évben előforduló csapadékkal. Az ország többi része szubarktikus, hűvös nyárral és egész évben előforduló csapadékkal. Az Atlanti-óceán felől érkező melegebb léghullámok, illetve a keleten kialakuló sarkvidéki hideg-betörések is alakítják az ország időjárási viszonyait. A Golf-áramlat, illetve az Észak-atlanti-áramlat melegíti Norvégia, Svédország és Finnország térségében az éghajlatot és, ha ez nem létezne, akkor jóval hidegebb volna ezen térség éghajlata. A nyugati szelek továbbítják az enyhébb légáramlatokat a Balti-tenger térségébe és az ország déli területei felé, melyek sokat enyhítenek e vidék téli időjárásán. Turkuban és Helsinkiben a téli nappali hőmérsékletek a 0–+5 °C közti tartományban mozognak. Ugyanakkor 2016 januárjában a hőmérséklet –20 °C-ig is lecsökkent. E nyugatias szél hatására nyáron kevesebb felhő képződik, ami miatt a déli területeken naposabbak a nyarak, illetve több az éves napfénytartam. Ugyanakkor ezt ellensúlyozza az Eurázsia felett rendszeresen kialakuló magas nyomású időjárási rendszer, amely a tenger közelségének hatására hideg teleket okoz, illetve nyáron magasabb hőmérsékleti értékeket produkál.
Hőmérséklet
Délnyugat-Finnországban az éves átlaghőmérséklet 6,5 °C. Észak és kelet felé haladva az éves átlag hőmérsékleti értékek fokozatosan egyre alacsonyabbak. A Suomenselkä és a Maanselkä folyók vízgyűjtő területeinek vízválasztója magasabbra emelkedik, mint a környező területek és a klíma itt hidegebb, mint Finnország más hasonló szélességi körein fekvő területein. Finnország és az Északi-sark közt a Barents-tengert telente nem borítja be összefüggő jégtakaró, mivel itt enyhébb az időjárás, mint Szibériától, vagy Alaszkától északra.
A legmagasabb hőmérsékleti érték, melyet Finnországban mértek 37,2 °C volt, melyet 2010. július 29-én Liperi településen mértek. A legalacsonyabb hőmérsékleti érték –51,5 °C volt, melyet Kittilä településen mértek 1999. január 28-án. Az évi középhőmérséklet viszonylag magas értéket mutat az ország déli részein (5,0 és 7,5 °C közt váltakozik), enyhe telekkel és meleg nyarakkal, míg ugyanezen évi középhőmérsékleti érték Lappföld északnyugati részén 0 és –4,0 °C közt alakul.
Időjárási szélsőértékek:
Hónap | Jan. | Feb. | Már. | Ápr. | Máj. | Jún. | Júl. | Aug. | Szep. | Okt. | Nov. | Dec. | Év |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Rekord max. hőmérséklet (°C) | 10,9 | 11,8 | 17,5 | 25,5 | 31,0 | 33,8 | 37,2 | 33,8 | 28,8 | 19,4 | 14,3 | 11,3 | 37,2 |
Rekord min. hőmérséklet (°C) | −51,5 | −49,0 | −44,3 | −36,0 | −24,6 | −7,0 | −5,0 | −10,8 | −18,7 | −31,8 | −42,0 | −47,0 | −51,5 |
Forrás: [3] |
Legmagasabb havi hőmérsékleti értékek:
- Január: +10,9 °C (51,6 °F) (1973. január 6. Mariehamn, Åland)
- Február: +11,8 °C (53,2 °F) (1943. február 28. Ilmala, Helsinki, Dél-Finnország)
- Március: +17,5 °C (63,5 °F) (2007. március 27. Helsinki nemzetközi repülőtér, Vantaa, Dél-Finnország)
- Április: +25,5 °C (77,9 °F) (1921. április 27. Jyväskylä, Közép-Finnország)
- Május: +31,0 °C (87,8 °F) (1995. május 30/31. Lapinjärvi, Dél-Finnország)
- Június: +33,8 °C (92,8 °F) (1934. június 24. Ähtäri, Közép-Finnország)
- Július: +37,2 °C (99,0 °F) (2010. július 29. Joensuu Airport, Liperi, Kelet-Finnország)[4]
- Augusztus: +33,8 °C (92,8 °F) (2010. augusztus 7. Heinola, Dél-Finnország és Puumala, Kelet-Finnország)[5]
- Szeptember: +28,8 °C (83,8 °F) (1968. szeptember 6. Rauma, Nyugat-Finnország)
- Október: +19,4 °C (66,9 °F) (1985. október 2. Malmi, Helsinki, Dél-Finnország)
- November: +14,1 °C (57,4 °F) (1999. november 2. Mariehamn, Åland)
- December: +10,8 °C (51,4 °F) (2006. december 6. Salo, Dél-Finnország)
Havi minimum hőmérsékletek:
- Január: −51,5 °C (−60,7 °F) (1999. január 28. Pokka, Kittilä, Lappföld)
- Február: −49,0 °C (−56,2 °F) (1912. február 5. Sodankylä, Lappföld)
- Március: −44,3 °C (−47,7 °F) (1971. március 1. Tuntsa, Salla, Lappföld)
- Április: −36,0 °C (−32,8 °F) (1912. április 9. Kuusamo, Észak-Ostrobothnia)
- Május: −24,6 °C (−12,3 °F) (1971. május 1. Enontekiö, Lapland)
- Június: −7,0 °C (19,4 °F) (1962. június 3. Laanila, Inari, Lappföd)
- Július: −5,0 °C (23,0 °F) (1958. július 12. Kilpisjärvi, Enontekiö, Lappföld)
- Augusztus: −10,8 °C (12,6 °F) (1980. augusztus 26. Naruska, Salla, Lappföld)
- Szeptember: −18,7 °C (−1,7 °F) (1968. szeptember 26. Sodankylä, Lappföld)
- Október: −31,8 °C (−25,2 °F) (1968. október 25. Sodankylä, Lappföld)
- November: −42,0 °C (−43,6 °F) (1915. november 30. Sodankylä, Lappföld)
- December: −47,0 °C (−52,6 °F) (1919. december 21. Pielisjärvi, Kelet-Finnország)
Finnország a hőmérsékleti eloszlását tekintve nyolc klímazónára bontható. Ezt főleg erdőtelepítési munkálatoknál veszik figyelembe. A klímazónákat elsősorban a tenyészidőszak hossza alapján különítették el egymástól, mint sem a tényleges éves hőösszeget venné figyelembe. A nagyobb tavak azonban enyhítik a hideg éghajlat hűtő tényezőit, ezért a tavak környékén kedvezőbb feltételű növekedési zónák húzódnak.
Csapadék
A Lappföld Finnország legszárazabb vidéke. Éves szinten Lappföld északi részén csak mintegy 500 mm csapadék hullik, míg délebbre haladva már évi 600 mm csapadék az éves átlag. A legcsapadékosabb területek délen találhatóak, ahol éves átlagban 700 mm csapadék hullik.[6]
Az ország nyugati részének időjárását az Atlanti-óceán felől a Golf-áramlat hatására érkező enyhébb, ám csapadékos légtömegek rendszeres érkezése befolyásolja, ugyanakkor a főn jelenség szárító hatással bír. A legtöbb csapadék július-augusztus során hullik. A legkevesebb csapadék március hónapban szokott előfordulni. Átlagosan évi 180 csapadékos nap van az országban, amikor előfordulhat némi csapadék és mintegy 10-15 olyan napra lehet évente számítani, amikor több csapadék várható 24 óra leforgása alatt, mint 10 mm.[7]
Az összefüggő és megmaradó hórétegek már karácsony előtt kialakulnak az országban. Lappföldön már októberben kialakul az összefüggő hótakaró, míg a szigetvilágban és a partvidéken csak január során következik be ugyanez.[8] A hótakaró vastagsága meglehetősen eltérő lehet országrészenként, de még szomszédos körzetenként is. A hóvastagság márciusban éri el a csúcspontját, még mielőtt az olvadás megkezdődne. Az ország különböző részein az épületek tetőszerkezetének teherbírását az adott vidék időjárási körülményeihez szabták. Miközben Finnország délnyugati részein, ahol kevesebb mennyiségű hó szokott esni, ott a tető szerkezetének 140 kg/m² terhelést kell kibírnia, addig Lappföld keleti részén ugyanezen adat már 240 kg/m².[9]
Finnország déli részére jellemző a téli időjárás változékonysága. A tél közepén decemberben és januárban többnyire felhős az idő, míg a február és március során már többször napos.
Éghajlati jellemzők Finnország különböző pontjain
Helsinki
Helsinkiben, az ország déli részén az alábbiak szerint alakulnak az éghajlat különböző elemei:
Hónap | Jan. | Feb. | Már. | Ápr. | Máj. | Jún. | Júl. | Aug. | Szep. | Okt. | Nov. | Dec. | Év |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Rekord max. hőmérséklet (°C) | 8,5 | 11,8 | 17,1 | 21,9 | 29,6 | 32,0 | 34,0 | 31,2 | 26,2 | 19,4 | 11,6 | 10,0 | 34,0 |
Átlagos max. hőmérséklet (°C) | −1,3 | −1,9 | 1,6 | 7,6 | 14,4 | 18,5 | 21,5 | 19,8 | 14,6 | 9,0 | 3,7 | 0,5 | 9,1 |
Átlaghőmérséklet (°C) | −3,9 | −4,7 | −1,3 | 3,9 | 10,2 | 14,6 | 17,8 | 16,3 | 11,5 | 6,6 | 1,6 | −2,0 | 5,9 |
Átlagos min. hőmérséklet (°C) | −6,5 | −7,4 | −4,1 | 0,8 | 6,3 | 10,9 | 14,2 | 13,1 | 8,7 | 4,3 | −0,6 | −4,5 | 3,0 |
Rekord min. hőmérséklet (°C) | −4,8 | 0,7 | 5,4 | 2,8 | −4,5 | −11,6 | −18,6 | −18,6 | |||||
Átl. csapadékmennyiség (mm) | 52 | 36 | 38 | 32 | 37 | 57 | 63 | 80 | 56 | 76 | 70 | 58 | 655 |
Havi napsütéses órák száma | 38 | 70 | 138 | 194 | 284 | 297 | 291 | 238 | 150 | 93 | 36 | 29 | 1858 |
Forrás: Finnish Meteorological Institute |
Lappföld északi részén, Kittilában így alakulnak az éves adatok:
Hónap | Jan. | Feb. | Már. | Ápr. | Máj. | Jún. | Júl. | Aug. | Szep. | Okt. | Nov. | Dec. | Év |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Átlagos max. hőmérséklet (°C) | −9,6 | −9,1 | −3,6 | 2,1 | 8,8 | 16,2 | 18,7 | 16,2 | 10,1 | 2,9 | −3,4 | −8,0 | 3,5 |
Átlaghőmérséklet (°C) | −14,8 | −14,3 | −9,1 | −2,6 | 4,4 | 11,5 | 13,9 | 11,7 | 6,3 | −0,2 | −7,3 | −12,8 | −1,0 |
Átlagos min. hőmérséklet (°C) | −20,0 | −19,5 | −14,5 | −7,2 | 0,1 | 6,8 | 9,2 | 7,3 | 2,5 | −3,2 | −11,1 | −17,6 | −5,5 |
Átl. csapadékmennyiség (mm) | 30 | 25 | 25 | 25 | 31 | 48 | 62 | 63 | 52 | 46 | 39 | 31 | 477 |
Forrás: Finnish Meteorological Institute[10] |
Hónap | Jan. | Feb. | Már. | Ápr. | Máj. | Jún. | Júl. | Aug. | Szep. | Okt. | Nov. | Dec. | Év |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Átlagos max. hőmérséklet (°C) | −7,0 | −7,0 | −1,0 | 5,0 | 12,0 | 18,0 | 21,0 | 18,0 | 12,0 | 5,0 | −1,0 | −6,0 | 5,8 |
Átlagos min. hőmérséklet (°C) | −13,0 | −13,0 | −8,0 | −3,0 | 3,0 | 9,0 | 12,0 | 10,0 | 5,0 | 1,0 | −5,0 | −10,0 | −0,9 |
Átl. csapadékmennyiség (mm) | 20 | 18 | 17 | 12 | 18 | 31 | 35 | 36 | 22 | 24 | 23 | 20 | 277 |
Forrás: [11] |
Hónap | Jan. | Feb. | Már. | Ápr. | Máj. | Jún. | Júl. | Aug. | Szep. | Okt. | Nov. | Dec. | Év |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Átlagos max. hőmérséklet (°C) | −9,8 | −8,3 | −1,8 | 4,3 | 10,7 | 17,1 | 20,0 | 16,8 | 10,8 | 3,5 | −3,3 | −7,4 | 4,5 |
Átlagos min. hőmérséklet (°C) | −20,0 | −19,2 | −14,0 | −7,1 | −0,2 | 5,8 | 9,3 | 6,9 | 2,5 | −2,3 | −10,3 | −16,5 | −5,3 |
Átl. csapadékmennyiség (mm) | 45 | 36 | 39 | 31 | 46 | 61 | 79 | 78 | 56 | 55 | 50 | 42 | 618 |
Forrás: [11] |
Hónap | Jan. | Feb. | Már. | Ápr. | Máj. | Jún. | Júl. | Aug. | Szep. | Okt. | Nov. | Dec. | Év |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Rekord max. hőmérséklet (°C) | 8,0 | 9,4 | 14,9 | 24,2 | 28,4 | 31,7 | 32,5 | 31,8 | 24,8 | 18,4 | 11,1 | 9,6 | 32,5 |
Átlagos max. hőmérséklet (°C) | −3,4 | −3,5 | 1,2 | 8,2 | 15,4 | 19,5 | 22,2 | 19,9 | 14,0 | 7,5 | 1,5 | −1,9 | 8,5 |
Átlaghőmérséklet (°C) | −6,4 | −6,9 | −2,8 | 3,3 | 9,7 | 14,1 | 16,9 | 15,0 | 9,8 | 4,6 | −0,6 | −4,5 | 4,4 |
Átlagos min. hőmérséklet (°C) | −9,7 | −10,6 | −6,6 | −1,3 | 3,8 | 8,6 | 11,7 | 10,4 | 5,9 | 1,9 | −3,0 | −7,6 | 0,4 |
Rekord min. hőmérséklet (°C) | −35,8 | −31,8 | −29,1 | −14,8 | −7,2 | −3,0 | 1,5 | −0,4 | −7,0 | −16,4 | −21,9 | −33,0 | −35,8 |
Átl. csapadékmennyiség (mm) | 41 | 29 | 31 | 32 | 41 | 66 | 75 | 72 | 58 | 60 | 51 | 42 | 598 |
Átl. páratartalom (%) | 90 | 87 | 82 | 70 | 63 | 66 | 69 | 76 | 82 | 87 | 91 | 92 | 80 |
Forrás: Finnish Meteorological Institute[10] |
Hónap | Jan. | Feb. | Már. | Ápr. | Máj. | Jún. | Júl. | Aug. | Szep. | Okt. | Nov. | Dec. | Év |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Rekord max. hőmérséklet (°C) | −2,0 | −2,2 | 1,8 | 8,4 | 14,8 | 18,9 | 21,7 | 20,0 | 14,6 | 8,4 | 2,7 | −0,5 | 21,7 |
Átlagos max. hőmérséklet (°C) | −4,8 | −5,4 | −1,9 | 3,7 | 9,5 | 13,9 | 16,8 | 15,3 | 10,4 | 5,6 | 0,4 | −3,1 | 5,1 |
Rekord min. hőmérséklet (°C) | −8,2 | −9,0 | −5,5 | −0,6 | 4,1 | 8,7 | 11,8 | 10,6 | 6,3 | 2,5 | −2,2 | −6,3 | −9,0 |
Átl. csapadékmennyiség (mm) | 44 | 28 | 29 | 30 | 35 | 54 | 67 | 71 | 56 | 66 | 55 | 51 | 586 |
Forrás: Finn Meteorológiai Intézet[10] |
Források
- ↑ Lämpimin ja kylmin paikka vuosittain (magyarul: A legmelegebb és leghidegebb hely minden évben). ilmatieteenlaitos.fi - Finn Meteorológiai Intézet. (Hozzáférés: 2017. szeptember 22.)
- ↑ Vuositilastot. ilmatieteenlaitos.fi - Finn Meteorológiai Intézet. (Hozzáférés: 2017. szeptember 22.)
- ↑ Lampotilaennatyksiawpublisher=ilmatieteenlaitos.fi. (Hozzáférés: 2016. november 6.)
- ↑ Mercury Hits All Time Record of 37.2 Degrees. YLE Uutiset. Yleisradio Oy, 2010. július 29. (Hozzáférés: 2010. július 29.)
- ↑ Elokuun lämpöennätys tarkentui: 33,8 astetta (finnish nyelven). YLE Uutiset. Yleisradio Oy, 2010. augusztus 8. (Hozzáférés: 2010. augusztus 8.)
- ↑ Vuoden keskilämpötila ja vuosisade 1981-2010. Ilmatieteen laitos. (Hozzáférés: 2015. június 24.)
- ↑ Sade. Ilmatieteen laitos. [2009. december 17-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. március 21.)
- ↑ Karttunen et al. s. 361
- ↑ Kattojen peruslumikuorma. Suomen ympäristökeskus. (Hozzáférés: 2015. június 24.)
- ↑ a b c Tilastoja Suomen ilmastosta 1981 - 2010. Finnish Meteorological Institute. (Hozzáférés: 2014. január 18.)
- ↑ a b Oulu, FIN (angol nyelven). MSN Weather, 2009. (Hozzáférés: 2009. december 4.)[halott link]
Földrajzportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap