Gerendavázas-kitöltőfalas stílus
gerendavázas-kitöltőfalas stílus | |
fachwerk | |
![]() | |
Fachwerk stílusú halászház (Flaesheim, Németország) | |
Időszak | kb. 7. század – napjaink |
Elterjedés | elsősorban Észak-Európa (de a világ más területein is ismert) |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz gerendavázas-kitöltőfalas stílus témájú médiaállományokat. |
A gerendavázas-kitöltőfalas építészet/stílus[1] vagy német szóval fachwerk stílus egy építészeti mód, egyben építészeti stílus.
Története
A fachwerk a faépítészet egyik régi módja. Jellemzője, hogy a szerkezeti részek fagerengából készülnek, a falsíkot pedig a közéjük falazott vályog vagy tégla alkotja. További jellemzője, hogy a faváz kívülről nem kap borítást, látható marad. A fachwerk az Észak-Európai területen a 7. századtól terjedt el, virágzási idejét a 16–17. században élte.[2] Európa gyorsan fejlődő középkori városainak jellemző építésmódja lett, lehetővé téve a kevésbé teherbíró talajú földek használhatóságát. A technológia lehetővé tette hogy az épületek sokszintessé bővülhettek. A hidegebb Norvégiában elterjedt volt a boronafalas vázkitöltés, míg Közép-Európa a sárral tapasztott vesszőfonatot használta. A 16. század közepétől jobbára téglából készültek a vázkitöltések. A középkori favázas épületeket sűrű osztású szintenként beépülő oszlopok tartották. A karcsú oszlopokat vízszintes kötőgerendák andráskeresztek merevítették, díszítették.[3]
A fachwerkhez hasonló épületek a világ más részein is, általában egymástól függetlenül jelentek meg a helyi építőanyagok felhasználásával.[3]
A fachwerk jellegzetes megjelenése miatt egyfajta építészeti stílusnak is tekinthető.
A stílus használata napjainkban is elterjedt.
Magyarországon
Magyarországon nem terjedt el túlzottan a stílus. Ennek ellenére, elsősorban a 19. században épültek fachwerk-jellegű épületek.
- 1772: régi fachwerk ház, Závod[4]
- 1894: Schweiger-villa, Budapest, Stefánia út[forrás?]
Számos alkalmi épület (pavilon) épült fachwerkben az 1885-ös Országos Általános Kiállításra[5] és az 1896-os millenniumi ünnepségekre is.[6] Ezek nagy részét lebontották. Talán az egyedül megmaradt ilyen épült a mai Mexikó út mentén álló Földművelésügyi Minisztérium pavilonja (tervezte: Jakab Dezső).[7] Ugyancsak a kiállításról maradt, és a Városligetben szétbontott, majd a Margit-szigeten újra Szigeti Kávéház néven felállított Vadászati pavilon (tervezte Alpár Ignác). Az épületet 1930-ban bontották le végleg.[forrás?] Az 1907-es pécsi országos kiállítás több (pl. erdészeti,[8][9] bányászati)[10] pavilonja is ilyen épület volt.
A Városligeti régi műjégpálya csarnoka (tervezte Hofhauser Antal) ugyancsak fachwerk-épület volt.[11]
Emeltek ilyen épületet a Vurstli (a Budapesti Vidám Park elődje) területén is.[12] Fachwerk-jellegű a Budapest, Mandula u. 8. szám alatti villa felső része.[13]
Az ipari építészet is ismerte a fachwerket, jellemző példa erre a műemléki védelem alá vett,[forrás?] de később leégett Angyalföldi hajógyári csarnok[14] (Budapest, Meder u. 9., épült: 1890 k.).[15]
Ehhez a stílushoz volt sorolható Kőbánya felső vasútállomás régi, talajszinten álló (ma már szintén nem létező) állomásépülete,[16] akárcsak a Újszeged vasútállomás mára szintén nem álló épülete.[17] Fachwerk elemek díszítették a Magyarországi Református Egyház Bethesda Gyermekkórházat is, ezek többsége ma már nem látható.[18]
A szigorúan vett, boronafalas vagy téglás kitöltés mellett előfordult vízszintes fa-lécekkel kitöltött faváz is (pl. Járművek csarnoka, 1896-os millenniumi ünnepségek, Budapest, ld. alább a képek között).
Egyéb példák:
- lakóház, Budapest, Berkenye u. 2.[19]
- a Városmajori fogaskerekű kocsiszín üzemi épületei, Budapest, Szilágyi Erzsébet fasor (elpusztult)[20]
- üzemi épület a Drasche-féle Gubacsi Téglagyár (Pesterzsébeti Téglagyár) területén, Budapest, Soroksári út[21]
- üzemi épület, Budapest, Baross tér 7-8. (elbontva)
- üzemi épület az Orenstein és Koppel gyár területén[22]
- üzemi épület a Hedrich & Strauss Királymalma területén[23] (elbontva)
- üzemi épület a Hungária Vegyiművek területén, Budapest, Illatos út[24]
- ikervilla, Budapest, Vonás utca 11. (tervezte: Tichtl György, 1912)[25]
- lakóház, Solymár, Mátyás király útja 113.[26]
- Erzsébet Sósfürdő fürdőház (tervezte: Ybl Miklós, 1884)[27]
- Nyár Színkör, Hódmezővásárhely (tervezte: Kolbenheyer Viktor, 1897-1898)[28] – elbontották
- Színház, Makó, Csanád vezér tér (tervezte: Orbán Ignác, 1903)[29] – elbontották
Rekonstrukció
A régi fachwerk épületek mellett időnként az újabbak építésnél is alkalmazzák. A kettő közti kategória elpusztult régi épületek újjáépítése, itt a Füzéri vár esetében talált alkalmazásra a stílus egy gazdasági épületnél (2019–2020).[30]
Képtár
Fachwerk-jellegű épületek Magyarországon:
- Budapest pavilon (1896-os millenniumi ünnepségek, Budapest)
- Horvát iparcsarnok (1896-os millenniumi ünnepségek, Budapest)
- Az ünnepélyek csarnoka (1896-os millenniumi ünnepségek, Budapest)
- Járművek csarnoka (1896-os millenniumi ünnepségek, Budapest)
- Gyermekcsarnok (1896-os millenniumi ünnepségek, Budapest)
- Mezőgazdasági csarnok (1896-os millenniumi ünnepségek, Budapest)
- Földmívelésügyi magyar királyi minisztérium kiállítási irodája igazgatósági épületével (1896-os millenniumi ünnepségek, Budapest)
- Magyar Királyi Dohányjövedék csarnoka (1896-os millenniumi ünnepségek, Budapest)
- Erdészeti csarnok (1896-os millenniumi ünnepségek, Budapest)
- Dohánygyár, Pápa
- a Városmajori fogaskerekű kocsiszín üzemi épületei
- Hűvösvölgyi egyesített végállomás, Budapest
- Zugligeti lóvasút végállomás, Budapest
- Üzemi épület, Baross tér 7-8.
- Erzsébet Sósfürdő
Jegyzetek
- ↑ https://radlerepitesziroda.hu/referencia/tervezes/csaladi-hazak/gerendavazas-tetoterbeepites
- ↑ Művészettörténeti ABC, 132. o.
- ↑ a b https://www.gerendavazas-haz.hu/fachwerk-keszhazak_fachwerk-tortenelem
- ↑ https://www.zentrum.hu/hu/2015/09/igazi-ritkasag-a-zavodi-fachwerk-haz/
- ↑ https://pestbuda.hu/cikk/20200502_gonczi_ambrus_rendkivuli_pompaval_nyilt_meg_135_evvel_ezelott_az_orszagos_altalanos_kiallitas_a_varosligetben
- ↑ Pl.: Fehér György – Istvánfi Gyula – Oroszi Sándor: A 100 éves Mezőgazdasági Múzeum, Mezőgazdasági Múzeum, Budapest, 1996, ISBN 963-709-224-2, 41. o.
- ↑ http://www.szecessziosmagazin.com/budapestterkephely.php?kerulet=14&cim=mexikoi-ut-52&cimtxt=Mexik%C3%B3i%20%C3%BAt%2052%20&scrwidth=1920
- ↑ https://mandadb.hu/cikk/809813/1907_evi_Pecsi_Orszagos_Kiallitas_es_Vasar
- ↑ Gerle János – Kovács Attila – Makovecz Imre: A századforduló magyar építészete. Szépirodalmi Könyvkiadó, Budapest, 1990, ISBN 963-15-4278-5, 156. o.
- ↑ Archivált másolat. [2023. október 26-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2023. október 26.)
- ↑ https://bpkep.fszek.hu/CorvinaWeb?pagesize=60&view=longlong&sort=0&page=0&perpage=0&action=look&actualsearchset=SELECT+1+&actualsort=-1&language=¤tpage=result&text0=&index0=&whichform=cclsearchpage&showmenu=&itemOrder=&itemOrderAD=&edocOrder=ROWNUM&edocOrderAD=a&resultview=longlong&recnum=760149&marcposition=18&text0=&index0=&ccltext=&resultsize=333
- ↑ https://pestbuda.hu/gallery/2020_12/Budapesti%20Vid%C3%A1mpark/Vurstli%20f%C5%91%20utc%C3%A1ja%20a%20Csudav%C3%A1ros%20f%C5%91utc%C3%A1ja%20%C3%89let%2C%201911.%20m%C3%A1rcius%2019..jpg
- ↑ https://www.google.com/maps/@47.5169197,19.0273658,3a,23.6y,279.69h,112.08t/data=!3m6!1e1!3m4!1sPvWp0ER2TjktAKywkGwrZA!2e0!7i16384!8i8192?entry=ttu
- ↑ https://villamosok.hu/balazs/bpvasut/ipvg/viza/vizafogoe.jpg
- ↑ https://www.budapest13.hu/wp-content/uploads/2014/01/budapest_xiii_kerulet_vedett_epiteszeti_ertekei_kiadvany2.pdf
- ↑ http://www.vasutallomasok.hu/index.php?o=showlanc&l=5492&f=1877
- ↑ https://vasutallomasok.hu//kepek/p0017/p0017350.jpg
- ↑ https://pestbuda.hu/cikk/20181201_felujitjak_a_bethesda_korhaz_homlokzatat
- ↑ http://www.szecessziosmagazin.com/budapestterkephely.php?kerulet=02&cim=berkenye%20utca%203&cimtxt=%20Berkenye%20utca%203&scrwidth=1920
- ↑ ld. alább a fényképet
- ↑ https://img.index.hu/imgfrm/0/9/5/1/IMG_0008270951.jpg
- ↑ https://m.blog.hu/na/nagyhaboru/image/hetkoznapok/pestsztlorinc/pszentlorinc_07_04_large.jpg
- ↑ https://pestbuda.hu/gallery/2021_DCS/%C3%81prilis/j%C3%BAnius/18_%20Kir%C3%A1lymalom.jpg
- ↑ Gönczi Ambrus: 220 év 220 kép – Pillanatfelvételek Ferencváros múltjából, Budapest Főváros IX. Kerület Ferencváros Önkormányzata, Budapest, 2012, ISBN 978-963-08-5204-3, 37. kép
- ↑ http://www.szecessziosmagazin.com/budapestterkephely.php?kerulet=19&cim=von%C3%A1s-11&cimtxt=%20CIM%20&scrwidth=1920
- ↑ https://www.google.com/maps/@47.5833262,18.939459,3a,40.5y,103.82h,77.11t/data=!3m7!1e1!3m5!1stSTmnumk7LdDcnx1ZEsTpw!2e0!5s20111201T000000!7i13312!8i6656?hl=hu&entry=ttu
- ↑ ld. alább a fényképet
- ↑ Tóth, i. m., 134-135. o.
- ↑ Tóth, i. m., 188-189. o.
- ↑ https://fuzervara.hu/fuzer-vara/vartortenet/
Források
- (szerk.) Németh Lajos – Molnár Albert – Voit Pál: Művészettörténeti ABC, Terra Kiadás, Budapest, 1961
- (szerk.) Tóth Ferenc: Csongrád megye építészeti emlékei, Csongrád Megye Önkormányzata, Szeged, 2000, ISBN 963-7193-28-6
Egyéb irodalom
- Bokor József (szerk.). A Pallas nagy lexikona. Arcanum: FolioNET (1893–1897, 1998.). ISBN 963 85923 2 X Favázas építészet
- Fachwerk-házak a Dél-Dunántúlon
- Horváth Tamás: Fachwerk. A stílus és építészeti összefüggései
Művészetportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap