Grábóc
Grábóc | |
![]() | |
Grábóc látképe a kilátóból | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Régió | Dél-Dunántúl |
Vármegye | Tolna |
Járás | Bonyhádi |
Jogállás | község |
Polgármester | Vincze Kálmán (független)[1] |
Irányítószám | 7162 |
Körzethívószám | 74 |
Népesség | |
Teljes népesség | 159 fő (2023. jan. 1.)[2] |
Népsűrűség | 12,31 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Terület | 13,73 km² |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() Grábóc Pozíció Tolna vármegye térképén | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Grábóc témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Grábóc (németül Grawitz, szerbül Грабовац) település Tolna vármegye Bonyhádi járásában. Ortodox búcsújáróhely.
Fekvése
A Szekszárdi-dombság nyugati részén fekszik, a legközelebbi várostól, Bonyhádtól mintegy 9 kilométerre keletre. Légvonalban nem sokkal nagyobb a távolsága a megyeszékhelytől, Szekszárdtól sem, melytől mintegy 10,5 kilométer választja el, de a közúton mérhető távolság ennek nagyjából kétszerese.
A szomszédos települések: észak felől Kakasd, északkelet felől Szekszárd, délkelet felől Szálka, dél felől Mőcsény, nyugat felől pedig Bonyhád. A legközelebbi szomszédja az alig két kilométerre fekvő Szálka, de a két település közt csak földutas kapcsolat van; a környék más települései mind 5 kilométernél nagyobb távolságban találhatóak.
Megközelítése
Zsáktelepülés, csak közúton érhető el, az 56 105-ös számú mellékúton, amely Bonyhád és Mőcsény határvonala közelében ágazik ki északkelet felé a Bátaszéktől Bonyhádig húzódó 5603-as útból. Az ország távolabbi részei felől a 6-os főúton közelíthető meg a legegyszerúbben, bonyhádi letéréssel.
Története
A településen már az 1300-as években létezett bencés zárda és templom. Romjait a szerb temetőtől északnyugatra lévő bozótos rejti.
Grábócot nevezetessé a török elől menekülő szerb szerzetesek tették, akik a dalmáciai Dragovity kolostorából 1580-ban menekültek ide. Először csak fatemplomot építettek, majd a budai basa engedélyével 1587-ben kőtemplomot. A törökök 1667-ben feldúlták a kolostort, mely 1703-ban elnéptelenedett. Az elnéptelenedett településre a Rákóczi-szabadságharc után tértek vissza a szerb lakosok és az ortodox szerzetesek. A mai szerb ortodox templom 1736-ban épült.
![]() | ![]() |
A 18. században a szerb lakosság mellé svábok települtek. A katolikus németek 1765-ben építették fel első kápolnájukat, amit 1795-ben templommá bővítettek. Az 1789-es népszámlálás szerint a németek már többséget alkottak a szerbekkel szemben. A 19-20. században az arányok még inkább eltolódtak, a szerb kolostor és a fogyatkozó szerb lakosság egyre inkább csak különlegességnek számított. A második világháború után a kitelepített svábok helyére székelyek települtek.
A szocializmus éveiben ide száműzték a bolgár ortodox egyház vezetőjét, a szófiai pátriárkát. Az ortodox kolostor 1974-ig, az utolsó szerzetes haláláig működött, utána szociális otthonná alakították. 1994 óta a templommal együtt ismét a szerb ortodox egyház tulajdona, ma apácák élnek itt.
Közélete
Polgármesterei
- 1990–1994: Szilágyi János (független)[3]
- 1994–1998: Tüske László Károly (független)[4]
- 1998–2002: Tüske László Károly (független)[5]
- 2002–2006: Tüske László Károly (független)[6]
- 2006–2010: Tüske László Károly (független)[7]
- 2011–2014: Takács László (független)[8][9]
- 2014–2019: Takács László (független)[10]
- 2019–2024: Vincze Kálmán (független)[1]
- 2024– :
A településen a 2010. október 3-án megtartott önkormányzati választás után, a polgármester-választás tekintetében nem lehetett eredményt hirdetni, az első helyen kialakult szavazategyenlőség miatt. Aznap a 164 szavazásra jogosult lakos közül 140 fő járult az urnákhoz, egyikük érvénytelen szavazatot adott le, az érvényes szavazatokból pedig egyformán 55-55 esett az öt induló közül két független jelöltre, Takács Lászlóra és Vincze Kálmánra. A választáson egyetlen pártjelölt, a Jobbikos László Ferenc indult, ő a harmadik helyet szerezte meg, Tüske László Károly addigi polgármester pedig, mindössze hét szavazatot begyűjtve az utolsó helyen végzett.[11] Az emiatt szükségessé vált időközi választást 2011. január 9-én tartották meg: ezen már csak három jelölt indult el, és kicsivel magasabb volt a választói részvétel mértéke is, ami Takács Lászlónak kedvezett jobban.[8]
Népesség
A település népességének változása:
Lakosok száma | 180 | 174 | 177 | 158 | 169 | 159 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 85,6%-a magyarnak, 3% cigánynak, 7,2% németnek, 1,2% románnak, 1,8% szerbnek mondta magát (12,6% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 51,5%, református 6,6%, evangélikus 1,2%, felekezeten kívüli 16,8% (22,2% nem nyilatkozott).[12]
2022-ben a lakosság 82,8%-a vallotta magát magyarnak, 1,8% németnek, 1,8% cigánynak (14,8% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 29% volt római katolikus, 3% református, 1,8% ortodox, 3% egyéb keresztény, 0,6% egyéb katolikus, 29,6% felekezeten kívüli (33,1% nem válaszolt).[13]
Látnivalók
- Ortodox templom (barokk)
- Műemlék temető
- Zárda romjai
- Szerb Ortodox kolostor
- Kilátó (2015-ben épült a falu fölötti dombon)[14]
Jegyzetek
- ↑ a b Grábóc települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 30.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Grábóc települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Grábóc települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 8.)
- ↑ Grábóc települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. május 2.)
- ↑ Grábóc települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. május 2.)
- ↑ Grábóc települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. május 2.)
- ↑ a b Grábóc települési időközi választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2011. január 9. (Hozzáférés: 2020. június 6.)
- ↑ Takács László lett Grábóc új polgármestere (magyar nyelven) (html). Hír24, 2011. január 9. (Hozzáférés: 2019. december 18.)[halott link]
- ↑ Grábóc települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2016. február 2.)
- ↑ Grábóc települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2020. május 2.)
- ↑ Grábóc Helységnévtár
- ↑ Grábóc Helységnévtár
- ↑ Felavatták a Mária kilátót. Baja.hu, 2015. október 2. (Hozzáférés: 2017. július 29.)
Források
- Általános ismeretek:
- Grábóc község földhivatalai adatai Archiválva 2012. július 18-i dátummal a Wayback Machine-ben
- Grábóc a Tolnai Népújság oldalán
- Grábóc, csatolna.hu
- Szerb templom:
- Grábóc a búcsújárás.hu oldalán
Magyarország-portál
Földrajzportál