Gyalui járás
Gyalui járás | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Vármegye | Kolozs vármegye |
Járási székhely | Gyalu |
Települések száma | 20 (1913)[1] |
nagyközségek | 1 (1913)[1] |
Népesség | |
Teljes népesség | ismeretlen |
Földrajzi adatok | |
Időzóna | CET, UTC+1 |
A Gyalui járás a Magyar Királyság megszűnt közigazgatási egysége, amely Kolozs vármegye része volt, Gyalu székhellyel. Területe jelenleg Romániában, Kolozs megyében fekszik.
Fekvése
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ec/Kolozs_county_administrative_map.jpg/220px-Kolozs_county_administrative_map.jpg)
A Gyalui járás Kolozs vármegye déli határa mentén terült el. Nyugaton a Bánffyhunyadi járás, északon a Nádasmenti járás, keleten a Kolozsvári járás és Torda-Aranyos vármegye voltak a szomszédai. A járási székhely Gyalu a járás északkeleti részén található.
Története
1857-ben 21 község alkotta és a Kolozsvári kerülethez tartozott.[2]
1920 és 1925 között változatlan formában a romániai Kolozs megyéhez (Județul Cojocna) tartozott Plasa Gilău néven.[3] 1925-ben tizennégy község alkotta, a neve Plasa Moților lett, székhelye továbbra is Gyalu volt.[4]
1925 és 1930 között Gyerőfalva átkerült a Bánffyhunyadi járáshoz;[5] Ugyanebben az időszakban Csürülyét, Kisfenest, és Járarákost,[6] 1930-ban pedig Tordaszentlászlót a Gyalui járáshoz csatolták.[7]
![]() | Ez a szakasz egyelőre üres vagy erősen hiányos. Segíts te is a kibővítésében! |
Lakossága
1910-ben 21 879 lakosa volt, ebből 10 600 görögkeleti, 5120 református, 4408 görögkatolikus, 1419 római katolikus, 188 izraelita, 28 unitárius, 18 evangélikus, 98 egyéb vallású.[8] A lakosság 67,6%-a román, 30,6%-a magyar, 0,1%-a német, 1,7%-a más anyanyelvű volt.[9]
Települései
Az 1913-as helységnévtár szerint a járást egy nagyközség (Gyalu) illetve hat körjegyzőségben tizenkilenc község alkotta:[1]
körjegyzőség | település | lélekszám |
---|---|---|
Gyalu | 2972 | |
Gyerővásárhelyi kj. | Gyerőfalva | 651 |
Gyerővásárhely | 877 | |
Magyarkiskapus | 1250 | |
Havasaljai kj. | Isztolna | 247 |
Magyarfenes | 1271 | |
Magyarlóna | 1673 | |
Havasi kj. | Havasnagyfalu | 2202 |
Szamosfő | 1567 | |
Hidegszamosi kj. | Felsőszamos | 345 |
Hideghavas | 1036 | |
Hidegszamos | 1089 | |
Melegszamos | 593 | |
Magyarkapusi kj. | Bánffydongó | 610 |
Egerbegy | 800 | |
Gesztrágy | 259 | |
Gyerőfidongó | 357 | |
Magyarkapus | 1051 | |
Szászfenesi kj. | Kolozstótfalu | 429 |
Szászfenes | 2600 |
Jegyzetek
- ↑ a b c A magyar szentkorona országainak helységnévtára 1913. Szerk. Biszak Sándor. Budapest: Hadtörténeti Intézet és Múzeum – Arcanum. 2006. ISBN 9789637374463
- ↑ Fényes Elek: Az Ausztriai Birodalom statistikája és földrajzi leírása. Pest: Heckenast. 1857. 170. o.
- ↑ Erdély statisztikája: A Romániához csatolt egész volt magyar terület lakosságának nemzetiségi, felekezeti és kulturális községenkénti statisztikája az 1910. és 1920. évi hivatalos adatok alapján. Közzéteszi Jakabffy Elemér. Lugos: „Magyar Kisebbség” Nemzetpolitikai Szemle. 1923.
- ↑ Nicolae Istrate: Indicatorul comunelor din Ardeal si Banat. Cluj: Cartea Românească. 1925.
- ↑ Szilágyi Ferenc: A Partium közigazgatási földrajza. dea.lib.unideb.hu (2008) (Hozzáférés: 2021. november 16.) [doktori értekezés]
- ↑ AZ 1930. ÉVI ROMÁN NÉPSZÁMLÁLÁS anyanyelvi /nem nemzetiségi/ adatai/ Kolozs vármegye. library.hungaricana.hu (1940)
- ↑ Boldizsár Zeyk Imre: Tordaszentlászló. Honismeret, XXI. évf. 2. sz. (1993)
- ↑ Erdély településeinek vallási adatai. Szerk. Kepecs József. Budapest: Központi Statisztikai Hivatal. 2001. II 248. o. ISBN 9632154193
- ↑ Erdély településeinek nemzetiségi (anyanyelvi) adatai százalékos megoszlásban (1850–1941). Szerk. Kepecs József. Budapest: Központi Statisztikai Hivatal. 1996. 364. o. ISBN 9632151046
Erdély-portál
Történelemportál
Földrajzportál