Háromalmás
Háromalmás (Almaș) | |
![]() | |
A Mócvidék határát jelző kút Háromalmás mellett | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Fejlesztési régió | Nyugat-romániai fejlesztési régió |
Megye | Arad |
Község | Háromalmás |
Rang | községközpont |
Irányítószám | 317005 |
SIRUTA-kód | 9752 |
Népesség | |
Népesség | 1193 fő (2021. dec. 1.) |
Magyar lakosság | < 3 (2011)[1] |
Népsűrűség | 14,68 fő/km² |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 181 m |
Terület | 81,27 km² |
Időzóna | EET, UTC+2 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() | |
Háromalmás weboldala | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Háromalmás, 1910-ig Almás (románul: Almaș) falu Romániában, Arad megyében.
Fekvése
Borossebestől 17 kilométerre délkeletre, a Fehér-Körös bal partjához közel fekszik. Határát gyakran elöntik a folyó árvizei.
Története
Először 1316-ban említették Almas alakban, Leel mester és testvéreinek birtokai között. Később a világosvári uradalom része volt. Egyes részei 1439-ben mint Felsewalmas és Also Almas, 1525-ben mint Nagh és Kys Almas fordultak elő. A borosjenői vár 1605-ös birtokösszeírása Nagj és Kys Almas-t pusztának írja, és megjegyzi róluk, hogy „sohul egy ember nem lakta sok edőtül fogva”.[2] 1746-ig Zaránd, majd Arad vármegyéhez tartozott. 1812-ben ideköltöztek a környékbeli Lunka, 1814-ben pedig Plesa és Plopi lakói.[3] Története során gazdaságában a szarvasmarhatartás mellett a gyümölcs, különösen a szilva termesztése játszott fontos szerepet.
1880-ban 1797 lakosából 1728 volt román, 52 cigány és 16 magyar anyanyelvű; 1777 ortodox és 11 zsidó vallású.
2002-ben 1576 lakosából 1493 volt román és 80 cigány nemzetiségű; 1119 ortodox, 325 pünkösdista és 131 baptista vallású.
Nevezetességek
- Ioan Dașcău helyi ortodox pap faragványai. Az 1990-es években faluját saját maga faragta, domborműves kőkeresztekkel díszítette. Az 1889-ben épült templom mellé 2000-re elkészítette a Jordán szimbolikus forrását. A szakrális építmény több színes kőkapuból és kőkeresztből áll, amelyek alatt egy medencébe forrásvíz csurog. A vizet minden vízkereszt alkalmával megszentelik.
Jegyzetek
- ↑ Varga E. Árpád: Erdély etnikai és felekezeti statisztikái a népszámlálási adatok alapján, 1852–2011: Arad megye. adatbank.ro
- ↑ Adrian Magina: Conscripția și inventarul bunurilor cetății Ineu în anul 1605. In Banatica 21. Reșița, 2011, 97. o.[halott link]
- ↑ Pavel Vesa: Episcopia Aradului: istorie, cultură, mentalități; 1706–1918. Cluj-Napoca, 2006, 212. o.
Források
- Liliana Brad: Almaș, localitatea cu cele mai multe troițe. ('Almás, a legtöbb keresztű helység.') România Liberă 2006. május 6. Archiválva 2021. március 28-i dátummal a Wayback Machine-ben
További információk
- Hagyományos háromalmási gazdaság présházzal és szilvaaszalóval, a kolozsvári szabadtéri néprajzi múzeumban (angolul)
- A falu lapja a www.virtualarad.net portálon (románul)
- Kép a Jordán-forrásról
- A modenai herceg Almás nevű falvának úrbéri térképe 1785-ből
Képek
- Ház
- 1882-ben épült háromalmási ház a kolozsvári szabadtéri néprajzi múzeumban
-
- A ház melléképületei
Erdély-portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap