IRIS–T
IRIS–T | |
IRIS-T a 2006-os ILA kiállításon | |
Funkció | nagy szögeltéréssel indítható légi közelharc-rakéta |
Gyártó | Diehl BGT Defence |
Ár | 400 ezer EUR / db |
Hordozó repülőgépek | Eurofighter Typhoon![]() ![]() ![]() ![]() F–16 Fighting Falcon ![]() ![]() JAS 39 Gripen ![]() ![]() F/A–18 Hornet ![]() |
Irányítás | infravörös önirányítás |
Robbanótöltet | repesz-romboló |
Kormányzás | aerodinamikai és tolóerővektor-eltérítés |
Gyújtó | rádiós közelségi és csapódógyújtó |
Méret- és tömegadatok | |
Az adatok megjelenítéséhez kattints a cím mellett található „[kinyit]” hivatkozásra. | |
Hossz | 2,936 m |
Szárnyfesztáv | 0,447 m |
Törzsátmérő | 0,127 m |
Indulótömeg | 87,4 kg |
Repülési jellemzők | |
Az adatok megjelenítéséhez kattints a cím mellett található „[kinyit]” hivatkozásra. | |
Max. sebesség | 3 Mach felett |
Hatótávolság | 25 km |
Legnagyobb repülési magasság | 20 000 m |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz IRIS–T témájú médiaállományokat. |
Az IRIS–T német fejlesztésű, rövid hatótávolságú légiharc-rakéta, melyet a régebbi típusú AIM–9 Sidewinderek lecserélésére fejlesztettek ki. A nagy manőverezőképességű rakéta különféle verzióit 14 ország hadereje alkalmazza, köztük a Magyar Honvédség is megrendelte a modernizálásra váró Gripen vadászrepülői számára. A típusnak létezik földi indítású légvédelmi változata is IRIS–T SL néven. [1][2]
A fejlesztés története
A típus kifejlesztése annak köszönhető, hogy a Varsói Szerződés megszűnésekor az egyesült Németország hadereje birtokába került a volt NDK légierejében szolgált MiG–29 repülőgépeknek és az azokhoz tartozó R-73 (AA-11) típusú, fejlett infravörös rávezetésű légiharc-rakétáknak. Ezekkel több éles indítást végeztek és így gyakorlati tapasztalatot szereztek a gázsugár-kormányzás jelentős előnyeiről, ami a rakéta manőverező-képességének növelését illeti.
Az előnyökről azonban a németeknek nem sikerült meggyőzniük a brit felet, így a két ország által akkor közösen fejlesztett ASRAAM légiharc-rakéta együttműködés felbomlott. A német DIEHL cég ezután önállóan fejlesztette ki a toltóerő-vektorálású vagyis gázsugár-eltérítéses kormányzással és képalkotó infravörös fejjel is felszerelt IRIS–T közel-légiharc rakétát – a britek pedig az ASRAAM-ot rendszeresítették. Az Amerikai Egyesült Államok hadereje szintén nem rendszeresítette az ASRAAM-ot: ők a saját fejlesztésű AIM-9X rakétát rendszeresítették, amely az IRIS–T-hez hasonlóan gázsugár-kormányzást is alkalmaz.
Az IRIS–T különlegessége, hogy a gyártó DIEHL cég állítása szerint rendelkezik ún. „hard kill” ellenrakéta-képességgel - vagyis aktív elhárító eszközként alkalmazható a repülőgépeket támadó, földi indítású légvédelmi rakéták, illetve légiharc-rakéták „röptében” történő megsemmisítésére. Ehhez elengedhetetlen a közeledő rakéta időben történő észlelése az IRIS–T rakétát hordozó repülőgép radarja által.
Az IRIS–T rakéta a 2010-es évek elején több üzemeltetőnél – pl. német, osztrák és svéd légierő – rendszerbe állt. A Magyar Honvédség is megrendelte a modernizálásra váró Gripen vadászrepülői számára.[1]
Kialakítása és jellemzői
A rakéta nevének „kibontása” vagyis IRIS–T - infra-red imaging system - tail / thrust vector controlled jól jellemzi a rakétát. Maga név magyarra fordítva ezt jelenti: „infravörös képalkotó rendszer – tolóerő-vektorálással irányított”. A rakéta két fő jellemzője ugyanis az erős zavarvédelemmel ellátott infravörös képalkotó rávezetőfej illetve az extrém manőverezőképességet biztosító a tolóerő-vektoráló rendszer. Utóbbinak köszönhetően akár 60g terheléssel járó fordulókat is képes végrehajtani.[3]
Az IRIS–T rakéta képes indítás után „ráfogni” a célra (LOAL – Lock-on-After-Launch), vagyis a hőérzékelő fejnek nem kell látni a célt az indítás pillanatában ellentétben a korábbi generációs rakétákkal. Ennek az az előnye, hogy nagyobb távolságra illetve nagy szögeltéréssel is indítható a fegyver – akár az indító vadászrepülő mögötti cél is támadható az IRIS–T rakétával. A rakétát fejlesztő és gyártó Diehl Defence vállalat szerint az IRIS–T képes a közeledő ellenséges rakétákat elfogására, megsemmisítésére is.[4]
A fegyver képességeinek teljes kihasználásához elengedhetetlen a sisakcélzó alkalmazása, aminek köszönhetően a pilóta „ránézéssel” tud gyorsan és hatékonyan célokat kijelölni a rakéta számára.[3]
A magyar Gripenekhez az izraeli Elbit Systems vállalt TARGO II sisakcélzói kerülnek rendszeresítésre a tervek szerint.
IRIS–T SL – a légvédelmi változat
AZ IRIS–T légiharc rakéta napjainkban már rendelkezik földi telepítésű, légvédelmi változattal is IRIS–T SL néven. (SL vagyis a Surface Launched jelentése „földi indítású”) A rendszernek két változata létezik: IRIS–T SLS magát a légiharc-rakétát a földről képes függőlegesen kilőni vagyis maga rakéta teljesen megegyezik a vadászgépek által hordozott IRIS-T rakétával. Földről indítva a rakéta hatótávolsága mindössze 12 km-re tehető, mivel itt nem érvényesül a hordozó repülőgép sebességéből adódó mozgási energia nyújtotta előny. A megnövelt, 40 km hatótávolságú IRIS–T SLM föld-levegő változatnál a hatótávolság növelése érdekében egy nagyobb átmérőjű rakétahajtóművet építettek be. A függőlegesen indított rakéta GPS alapú navigációs rendszerrel és adatkapcsolattal is rendelkezik, így indul a várható találkozási pont felé. Az útjának végfázisában infravörös képalkotó technológiát alkalmazva közelíti meg a célpontot, amíg a közelébe érve a repesz-romboló töltet meg nem semmisíti azt.
A Diehl vállalat egy nagyobb, 80 km-es hatósugarú változat kifejlesztésén is dolgozik IRIS–T SLX névvel. Ez a rakéta már kombinált aktívradaros és infravörös képalkotó rávezetést alkalmaz, míg a korábbi változtok tisztán infravörös képalkotó rávezetéssel rendelkeztek.[5]
A IRIS–T SL rendszereket eddig a német, a svéd és a norvég haderő alkalmazza.[2] A rendszer iránt Ukrajna is érdeklődik: 10 üteget vásárolnának a meglévő Buk rendszer kiegészítésére illetve pótlására.[6] Németország négy IRIS–T SLM rendszer leszállítását vállalta Ukrajna felé: kettőt 2022 végéig, kettőt 2023 elején.[7] További 2 IRIS-T SLM rendszer átadására is költelezettséget vállalt a német kormány.
Németország 6 IRIS-T SLM beszerzését tervezi 2025-ig mintegy 900 millió EUR értékben.[8]
- Földi indítású légvédelmi IRIS-T SL nagyobb átmérőjű hajtóművel rendelkezik mint a légharc változat.
- Az IRIS-T SL indító 8 rakétát hordozhat
- IRIS-T SLM rakéta
Alkalmazó országok
Ausztria - Eurofighter Typhoon vadászrepülőkhöz rendszeresítve
Brazília - Gripen vadászrepülőkhöz rendszeresítve
Dél-afrikai Köztársaság - Gripen vadászrepülőkhöz rendszeresítve
Dél-Korea - a még fejlesztés alatt álló KF-X vadászrepülőkhöz lesz rendszeresítve
Egyiptom - földi indítású légvédelmi változat
Görögország - F-16 vadászrepülőkhöz rendszeresítve
Magyarország - Gripen vadászrepülőkhöz lesz rendszeresítve, az első 13,6 millió EUR értékű, kb. 30-34 rakétára elegendő megrendelést leadták 2021 végén.[9]
Németország - Eurofighter Typhoon vadászrepülőkhöz rendszeresítve, 6 IRIS-T SLM rendszer beszerzés alatt 2023-2025 között
Norvégia - F-16 vadászrepülőkhöz rendszeresítve, földi indítású légvédelmi változat is rendszeresítésre került
Olaszország - Eurofighter Typhoon vadászrepülőkhöz rendszeresítve
Szaúd-Arábia - Eurofighter Typhoon vadászrepülőkhöz rendszeresítve
Spanyolország - F/A-18 és Eurofighter Typhoon vadászrepülőkhöz rendszeresítve
Svédország - Gripen vadászrepülőkhöz rendszeresítve
Thaiföld - Gripen vadászrepülőkhöz rendszeresítve
Ukrajna - Németország négy IRIS–T SLM légvédelmi rendszer szállítását ígérte Ukrajna számára[10] Az első rendszer érkezése 2022 októberében várható, a második pedig még 2023 előtt. További két rendszer leszállítása 2023 első felében várható.[11] 2022. október 12-én megérkezett az első IRIS-T SLM rendszer Ukrajnába.[12] Az ukrán légierő állítása szerint az IRIS-T SL légvédelmi rendszerrel 60 célpontot semmisítettek meg 2022 októbere és 2023 májusa között.[13] A megsemmisített célpontok száma 2023 szeptemberére elérte a 110-et.[14]
Jegyzetek
- ↑ a b Korszerű légiharc-rakétákat kapnak a magyar Gripenek. (Hozzáférés: 2021. december 17.)
- ↑ a b https://www.airforce-technology.com/projects/iris-t-sl-surface-to-air-guided-missile/. (Hozzáférés: 2022. május 14.)
- ↑ a b IRIS-T. (Hozzáférés: 2021. december 17.)
- ↑ diehl.com - IRIS-T. (Hozzáférés: 2021. december 20.)
- ↑ Germany's Diehl Defence Unveils Advanced IRIS-T SLX Air Defense Missile Syste. (Hozzáférés: 2024. március 7.)
- ↑ https://www.ukrinform.net/rubric-ato/3482812-germany-mulls-supply-of-ten-air-defense-systems-to-ukraine-bild.html. (Hozzáférés: 2022. május 16.)
- ↑ https://mil.in.ua/en/news/german-ambassador-announced-when-ukraine-will-receive-iris-t-air-defense-systems/. (Hozzáférés: 2022. szeptember 12.)
- ↑ https://www.reuters.com/business/aerospace-defense/germany-plans-purchase-six-iris-t-air-defence-units-source-2023-06-13/. (Hozzáférés: 2023. június 22.)
- ↑ https://m.hvg.hu/gazdasag/20220124_Kiderult_mennyibe_kerulnek_a_Gripenek_uj_legiharcraketai. (Hozzáférés: 2022. január 30.)
- ↑ https://www.reuters.com/world/europe/germany-send-iris-t-air-defence-system-ukraine-scholz-2022-06-01/. (Hozzáférés: 2022. június 21.)
- ↑ https://mil.in.ua/en/news/ukraine-will-receive-two-iris-t-air-defense-systems-from-germany-by-the-end-of-the-year/. (Hozzáférés: 2022. szeptember 28.)
- ↑ https://mil.in.ua/en/news/ukraine-received-the-first-iris-t-air-defense-system/. (Hozzáférés: 2022. október 12.)
- ↑ https://mil.in.ua/en/news/since-october-2022-the-iris-t-air-defense-system-has-destroyed-more-than-60-air-targets-air-force-command-of-ukrainian-armed-forces/. (Hozzáférés: 2023. május 4.)
- ↑ https://defensemirror.com/news/34932/German_IRIS_T_Air_Defense_Systems_Shot_Down_110_Russian_Cruise_Missiles__Drones_in_Ukraine. (Hozzáférés: 2023. szeptember 8.)
Hadtudományi portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap