Jacques-Laurent Agasse
Jacques-Laurent Agasse | |
![]() | |
A festő önportréja lóval | |
Született | 1767. április 24. Genf |
Meghalt | 1849. december 27. London (82 évesen) |
Nemzetisége | svájci |
Stílusa | tájképfestészet |
Aki hatott rá | Johann Rudolf Huber |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Jacques-Laurent Agasse témájú médiaállományokat. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b8/Jacques-Laurent_Agasse_-_Old_Smithfield_Market_-_Google_Art_Project.jpg/263px-Jacques-Laurent_Agasse_-_Old_Smithfield_Market_-_Google_Art_Project.jpg)
Jacques-Laurent Agasse (Genf, 1767. április 24. — London, 1849. december 27.) svájci állat- és tájképfestő. A 18. század végén és a 19. század elején az egyik legjobb állatfestő Európában.
Életpályája
Kereskedő családban született, korai művészeti képzést a genfi rajziskolában kapott. 1786-ban, 19 évesen Párizsba ment, ahol Jacques-Louis David klasszicista stílusú festő műhelyében tanult. Az állatok anatómiáját szakképző iskolában és a párizsi természettudományi múzeumban tanulmányozta. A francia forradalmi események miatt 1789-ben visszatért Svájcba, majd egy gazdag angol úrral Londonba utazott, s számos állatkép megrendelést kapott. Kiválóan festette a versenylovakat, a vadászkutyákat, az angol vadaspark egzotikus, Európában nem honos állatait. A tájképek, életképek festésében is otthonosan működött.
Hazájában a legjobb korai iskolatársaival működött együtt, köztük Firmin Massot és Wolfgang Adam Töpffer. Agasse egyik legjobb alkotása a Lópiac című (1799).[1]Családja tönkrement, a festő újra Londonba ment ismét egy gazdag angol úrhoz, Lord Rivers. 1800-ban végleg letelepedett Londonban, nem gazdagodott meg, nem alapított családot, de élhetett a művészetnek. 1810-től George Booth családjánál élt, kinek gyermekeit is lefestette. 1818-ban sikere volt Londonban a Temze folyó, s hídjainak és a körötte zajló élet ábrázolásával. (Lásd alább a galériában Partraszállás a Westminster hídnál című képét). Biológiai könyveket is illusztrált. Élete vége felé sok időt szentelt La Fontaine megszemélyesítése (La Fontaine personnifiée) című művének. Halálakor festői műhelyében maradt képeit eladták, s annyit kaptak érte, amennyi fedezte a festő temetkezési költségeit.
Stílusa
A svájci népies barokkos-romantikus stílus hatott rá, leginkább Johann Rudolf Huber (1668-1748), s ezt is őrizte meg olykor klasszicizáló elemekkel, s egyfajta sajátos földön járással, a hely és a környezet találó megragadásával.
Galéria
- Lord Rivers
- Partraszállás a Westminster hídnál (1818)
- Virágárús (1822)
- Núbiai zsiráf (1827)
- Szürke lovak és kutya (1837)
Jegyzetek
- ↑ Lópiac (részlet, 1799)
Források
- Agasse életrajza, Historisches Lexikon der Schweiz, (németül)
- Agasse 20 festménye Google Art Project nyomán
Művészetportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap