Lőkösháza
Lőkösháza | |||
![]() | |||
Vásárhelyi-Bréda-kastély | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Dél-Alföld | ||
Vármegye | Békés | ||
Járás | Gyulai | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Szűcsné Gergely Györgyi Edit (Nemzeti Fórum Egyesület)[1] | ||
Irányítószám | 5743 | ||
Körzethívószám | 66 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 1500 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 33,51 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 52,02 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() Lőkösháza Pozíció Békés vármegye térképén | |||
Lőkösháza weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Lőkösháza témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Lőkösháza (románul: Locoșhaza vagy Leucușhaz) község Békés vármegyében, a román határ mellett, a megye délkeleti részén a Gyulai járásban.
Fekvése
A vármegye délkeleti szélén fekszik, Elek városától 14 kilométerre délre; további szomszédai az ország határain belül: északnyugat felől Nagykamarás, nyugat felől pedig Kevermes; ez utóbbi a legközelebbi szomszédja is egyben. Keleti és déli irányból egyaránt romániai, Arad megyéhez tartozó települések, településrészek (Székudvar, Mácsa és Kürtös településekhez tartozó külterületek) határolják.
Megközelítése
Közúton a település csak mellékutakon közelíthető meg, mivel a térséget feltáró főutak nagyrészt messze elkerülik. Gyula és Elek, illetve Battonya felől Lőkösháza a 4444-es úton érhető el, Dombiratossal és Kunágotával pedig egy másik alsóbbrendű útvonal, a 4438-as út köti össze.
A vasúti közlekedés szempontjából ellenben Lőkösháza kifejezetten súlyponti településnek számít: a MÁV 120-as számú (Budapest–Szolnok–Békéscsaba–Lőkösháza-vasútvonala (amely továbbvezet az Arad–Bukarest–Szófia–Isztambul útvonalon) itt lépi át a magyar-román államhatárt, ennélfogva Lőkösháza vasútállomás a vonal utolsó magyarországi állomása és vasúti határátkelőhelye. Az állomás közúti elérését a 4444-es útból kiágazó 44 344-es számú mellékút biztosítja.
Korábban legközelebbi szomszédjával, Kevermessel is összekötötte egy keskeny nyomközű vasút, amit azonban már rég megszüntettek.
Története
A középkorban már falu állt a környéken (pontos helye nem ismert), melyet 1418-ban említenek először. Ekkor a gyulai uradalomhoz tartozott. Neve a Lőrinc névből származik.
1949-ig Elek külterülete volt, ekkor vált önálló községgé.
Közélete
Polgármesterei
- 1990–1994: Germán Géza (független)[3]
- 1994–1998: Germán Géza (független)[4]
- 1998–2002: Germán Géza (független)[5]
- 2002–2006: Germán Géza (független)[6]
- 2006–2008: Germán Géza (független)[7]
- 2008–2009: Dr. Tarr Lajos (független)[8]
- 2009–2010: Dr. Tarr Lajos (Fidesz-KDNP)[9]
- 2010–2014: Szűcsné Gergely Györgyi Edit (független)[10]
- 2014–2019: Szűcsné Gergely Györgyi Edit (független)[11]
- 2019–2024: Szűcsné Gergely Györgyi Edit (független)[12]
- 2024– : Szűcsné Gergely Györgyi Edit (Nemzeti Fórum Egyesület)[1]
A településen a 2006–2010 közti önkormányzati ciklusban kétszer is időközi polgármester-választást kellett tartani: 2008. április 6-án[8] azért, mert a települést a rendszerváltástól fogva megszakítás nélkül irányító Germán Géza polgármester 2008. január 9-én elhunyt;[13][14] 2009. november 8-án[9] pedig azért, mert a képviselő-testület néhány hónappal korábban feloszlatta magát.[15] Ez utóbbi választás polgármesterjelöltjei között a hivatalban lévő településvezető is elindult, és meg is tudta erősíteni pozícióját.
Népesség
A település népességének változása:
Lakosok száma | 1835 | 1834 | 1663 | 1573 | 1497 | 1500 |
2013 | 2014 | 2019 | 2021 | 2022 | 2023 |
2001-ben a település lakosságának 97%-a magyar, 2%-a cigány, 1%-a román nemzetiségűnek vallotta magát.[16]
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 87,7%-a magyarnak, 5,6% cigánynak, 0,5% németnek, 4,8% románnak, 0,3% szlováknak mondta magát (12,2% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 41,9%, református 2,8%, evangélikus 0,6%, görögkatolikus 0,4%, felekezeten kívüli 30,4% (21,8% nem nyilatkozott).[17]
A 2022-es népszámlálás során a lakosok 85,9%-a magyarnak, 5,6% románnak, 4,4% cigánynak, 0,2% németnek, mondta magát (11% nem nyilatkozott ; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 23,7%, református 1,5%, görögkatolikus 0,7%, evangélikus 0,7%, ortodox 0,6, más felekezetek 1,4% felekezethez nem tartozó 29,5% (40,7% nem nyilatkozott).[18]
Nevezetességei
A Vásárhelyi János Arad vármegyei alispán által egy kisebb homokdombra 1810-ben építtetett, s azóta részben átalakított empire stílusú Vásárhelyi-Bréda-kastély, a vicenzai Villa Capra Rotonda utánérzése. Az 1948-as lakosságcsere alatt a komornyik, nevezett Leszkó és a felesége a kastélyban található valamennyi értéktárgyat ellopva, valósággal kifosztották a kastélyt. A fellelhető vasúti szállítójegyzékek alapján, csak az "egyéb vagyontárgyak" 6 azaz hat vagonnyi mennyiséget foglaltak magukban. Később a hátramaradt Leszkó rokonok a még mozdítható "értékeket" (mestergerendák az istállók födémzetéből és más hasonló értéktárgyak) is kivitték magukkal Csehszlovákiába.
Az azóta eltelt időben a kastélynak a Bánkúti Állami Gazdaság majd a Mezőhegyesi Mezőgazdasági Kombinát volt a tulajdonosa és irodaházként működött. Miután eladták a kevermesi termelőszövetkezetnek és ezt követően több tulajdonosa is volt, állapota teljesen leromlott. A környező kastélyparkot kivágták. Néhány fa még maradt. A hajdani 20-25 évvel ezelőtti környezetnek szinte nyoma sem maradt.
A kastélyt 2011-12-ben helyreállították, 2013 nyarán nyitotta meg kapuit a látogatók előtt.
- 2007. október 13-án Kiss-Rigó László szeged-csanádi megyés püspök, Szujó Antal kevermesi plébános és Germán Géza akkori polgármester földbe helyezte azt a – relikviákkal teli – alapkövet, mely egy 100 férőhelyes, a Fátimai Szent Szűz Máriáról elnevezett templom későbbi helyét jelöli.[19]
A templom építési munkálatai 2008 augusztusában kezdődtek és 2009 májusában fejeződtek be. Az épületet 2009. augusztus 22-én a Fátimai Szent Szűz tiszteletére szentelték fel.[20]
Testvértelepülése
Jegyzetek
- ↑ a b Lőkösháza települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2024. június 9. (Hozzáférés: 2024. augusztus 27.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Lőkösháza települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Lőkösháza települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. január 6.)
- ↑ Lőkösháza települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. április 20.)
- ↑ Lőkösháza települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. április 20.)
- ↑ Lőkösháza települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. április 20.)
- ↑ a b Lőkösháza települési időközi választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2008. április 27. (Hozzáférés: 2020. június 2.)
- ↑ a b Lőkösháza települési időközi választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2009. november 8. (Hozzáférés: 2020. június 6.)
- ↑ Lőkösháza települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. november 23.)
- ↑ Lőkösháza települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2016. február 19.)
- ↑ Lőkösháza települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. május 28.)
- ↑ Ma reggel elhunyt Lökösháza polgármestere (magyar nyelven) (html). Beol.hu, 2008. január 9. [2020. szeptember 3-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2020. június 2.)
- ↑ 2008. évre kitűzött időközi önkormányzati választások az időközi választás napja szerinti időrendben (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2008 (Hozzáférés: 2020. június 2.)
- ↑ 2009. évre kitűzött időközi önkormányzati választások az időközi választás napja szerinti időrendben (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2009 (Hozzáférés: 2020. június 6.)
- ↑ A 2001-es népszámlálás nemzetiségi adatsora. nepszamlalas.hu. (Hozzáférés: 2015. január 4.)
- ↑ Lőkösháza Helységnévtár
- ↑ Népszámlálási adatbázis – Központi Statisztikai Hivatal. nepszamlalas2022.ksh.hu. (Hozzáférés: 2023. december 15.)
- ↑ G.E: Templom épül Lökösházán. Délkeleti Hírnök, III. évf. 12. sz. (2007. október 18.) 18. o.
- ↑ Fátimai Szent Szűz-templom. miserend.hu. (Hozzáférés: 2015. január 4.)
További információk
Magyarország-portál
Földrajzportál