Liesing
Bécs XXIII. kerülete | |||
![]() | |||
Elhelyezkedése Bécsen belül | |||
| |||
Egyéb elnevezés: Liesing | |||
Közigazgatás | |||
Település | Bécs | ||
Kerület | XXIII. | ||
Irányítószám | 1230 | ||
Testvérvárosok | |||
Népesség | |||
Teljes népesség | 110 464 fő (2020. jan. 1.)[1] | ||
Népsűrűség | 3 449,84 fő/km² | ||
Tszf. magasság | 212 m | ||
Terület | 32,02 km² | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() ![]() Bécs XXIII. kerülete Pozíció Bécs térképén | |||
![]() | |||
Bécs XXIII. kerülete weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Bécs XXIII. kerülete témájú médiaállományokat. |
Liesing Bécs XXIII. kerülete. Liesing Hietzing, Meidling, Favoriten, Alsó-Ausztria és Perchtoldsdorf községekkel határos.
Részei
![]() |
|
- Atzgersdorf
- Erlaa
- Inzersdorf
- Kalksburg
- Liesing
- Mauer
- Siebenhirten
Története
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/64/GR-Wien-S%C3%BCd.png/300px-GR-Wien-S%C3%BCd.png)
sötét: Bécs 1938-ig
közepes: mai Bécs
világos: Nagy-Bécs (Groß-Wien)
1938. október 15-én néhány települést beolvasztattak Bécsbe Liesing névvel mint 25. kerület.[2]
1945. április 9-én és 10-én a Vörös Hadsereg vonult be Liesingbe. A megszállás alatt (1945–1955) Liesing a szovjet megszállt Alsó-Ausztriához tartozott.
1954. szeptember 1-jén hozták létre a 23. kerületet. Breitenfurt bei Wien, Kaltenleutgeben, Laab im Walde, Perchtoldsdorf és Vösendorf újra önálló települések lettek. A Lainzer Tiergarten (Lainzi Vadaspark) Hietzing részé lett.
Látnivalók
- Wotruba-templom
- Liesing-kastély
- Alterlaa-kastély
Képek
- A liesingi kastély
- Az alterlaai kastély
- Aquädukt Liesing
- Templom Liesing
- Templom Atzgersdorf
- A Rosenhügel filmstúdiók főepülete
-
- A liesingi állomás
- Alt-Erlaa
- Az atzgersdorfi koporsógyár
- Az atzgersdorfi állomás
- Az inzersdorfi templom
- Kalksburg központja
- A liesingi templom
- A Wotruba-templom
- A Liesing patakok
Népesség
Népességnövekedés
Quelle: Statistik.at[3]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/hu/timeline/02zcfh4qg9aof431s8b4ekczuw25set.png)
Irodalom
- Primo Calvi: Darstellung des politischen Bezirkes Hietzing Umgebung durch umfassende Beschreibung aller Dörfer, Ortschaften, Kirchen, Schulen, Schlösser, Anstalten und bemerkenswerten Objecte etc. etc. Selbstverlag, Wien 1901
- Josef Jahne: Heimatkunde des politischen Bezirkes Hietzing-Umgebung für Schule und Haus. Selbstverlag, Wien 1911
- Ferdinand Opll: Liesing: Geschichte des 23. Wiener Gemeindebezirks und seiner alten Orte. Jugend und Volk, Wien 1982, ISBN 3-7141-6217-8
- Josef Roskosny: Liesing: Ein junger Bezirk mit Vergangenheit. Mohl, Wien 1979, ISBN 3-900272-10-7
- Rudolf Spitzer: Liesing: Altes erhalten – Neues gestalten. Mohl, Wien 1994, ISBN 3-900272-50-6
- Birgit Trinker (Redaktion): Wiener Bezirkshandbücher. 23. Bezirk. Pichler, Wien 2002, ISBN 3-85431-290-3
- Ferdinand Opll: Karten als Quelle topographischer Erkenntnis. Der Liesinger Raum im Süden Wiens zur Zeit Maria Theresias. In: Wiener Geschichtsblätter. Hrsg. vom Verein für Geschichte der Stadt Wien. 68. Jahrgang. Heft 2/2013. ISSN 0043-5317 ZDB-ID 2245-7. S. 109–128.
Külső hivatkozások
- wien.at - Liesing
- Liesing Online
- Bezirksanalyse im Rahmen der Lokalen Agenda 21 für den 23. Bezirk (PDF-Datei; 793 kB)
Lásd még
Jegyzetek
- ↑ Statistik Austria - Bevölkerung zu Jahresbeginn 2002–2020 nach Gemeinden (Gebietsstand 1.1.2020). (Hozzáférés: 2021. február 9.)
- ↑ Verordnung des Bürgermeisters der Stadt Wien über die Einteilung des Gebietes der Stadt Wien in Bezirke vom 15. Oktober 1938
- ↑ Volkszählung vom 15. Mai 2001. Endgültige Wohnbevölkerung und Bürgerzahl (mit der Bevölkerungsentwicklung seit 1869). Wiener Gemeindebezirk: Wien 23., Liesing, auf Statistik.at (PDF, 12 kB).
Fordítás
- Ez a szócikk részben vagy egészben a Liesing című holland Wikipédia-szócikk fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.