Maroskáptalan
Maroskáptalan (Cǎptǎlan) | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Történelmi régió | Erdély |
Fejlesztési régió | Közép-romániai fejlesztési régió |
Megye | Fehér |
Község | Marosnagylak |
Rang | falu |
Községközpont | Marosnagylak |
Irányítószám | 517516 |
SIRUTA-kód | 6066 |
Népesség | |
Népesség | 255 fő (2021. dec. 1.) |
Magyar lakosság | 31 (2011)[1] |
Földrajzi adatok | |
Tszf. magasság | 303 m |
Időzóna | EET, UTC+2 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Maroskáptalan (Cǎptǎlan), település Romániában, Erdélyben, Fehér megyében.
Fekvése
A Maros mellett, Marosújvártól keletre, Maroskoppánd, és Marosnagylak közt fekvő település.
Története
Maroskáptalan Árpád-kori település. Nevét már 1285-ben említette oklevél Iuankathelke (Ivánkatelke) néven.
1286-ban Iowanka teluke, 1291-ben Ivankatelke, 1857-ben Nagylak, Kaptalan, 1733-ban Kaptalan, 1760-ban Maros Káptalan, 1808-ban Káptalan, 1913-ban Maroskáptalan néven írták.
1292ig Ivánkatelke egy örökös nélkül elhalt emberé volt. A birtokot IV. Béla király a Kökényesrénold nemzetségbeli Imre mesternek adta, aki azt Koppánddal együtt az erdélyi káptalannak adta. 1286-ban adományát megújította és az adományozott részt elválasztotta testvére, Mykud bán részétől.
1291-ben Csúcsi Mokon fiai Miklós és Lukács a birtokot magának követelte, de később az alvajda előtt lemondott róla a káptalan javára.
1587-ben nevét Nagylak Káptalan formában említették.
1910-ben 597 lakosából 82 magyar, 515 román volt. Ebből 512 görögkatolikus, 60 református, 8 unitáriánus, 8 izraelita volt.
A trianoni békeszerződés előtt Alsó-Fehér vármegye Marosújvári járásához tartozott.
Jegyzetek
- ↑ Varga E. Árpád: Erdély etnikai és felekezeti statisztikái a népszámlálási adatok alapján, 1852–2011: Fehér megye. adatbank.ro
Források
- Tekintő. Erdélyi helynévkönyv. Adattári tallózásból összehozta Vistai András János. [Hely és év nélkül, csak a világhálón közzétéve.] 1–3. kötet.
Hivatkozások
Erdély-portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap