Megyer (település)
![]() | Ez a szócikk a Veszprém vármegyei településről szól. Hasonló címmel lásd még: Megyer (egyértelműsítő lap). |
![]() | Ehhez a szócikkhez további forrásmegjelölések, lábjegyzetek szükségesek az ellenőrizhetőség érdekében. Emiatt nem tudjuk közvetlenül ellenőrizni, hogy a szócikkben szereplő állítások helytállóak-e. Segíts a szócikk fejlesztésében további megbízható források hozzáadásával. (2015 márciusából) |
Megyer | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Közép-Dunántúl | ||
Vármegye | Veszprém | ||
Járás | Sümegi | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Komendánt Irén (független)[1] | ||
Irányítószám | 8348 | ||
Körzethívószám | 87 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 29 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 4,93 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 4,26 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() Megyer Pozíció Veszprém vármegye térképén | |||
Megyer weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Megyer témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Megyer község Veszprém vármegyében, a Sümegi járásban. A vármegye és az egész Közép-Dunántúl régió legkisebb népességű önálló települése. A település eredetileg Szent István magyar király korától az 1950-es megyerendezésig Zala vármegyéhez tartozott.
Fekvése
A Marcal-medencében, a Marcal bal partján, Rigácstól kb. 2 km-re.
A 15,4 ha belterületével és az azon fekvő 20 házával hazánk legkisebb önálló települése. Megközelíthető közúton a 84-es főútról Rigácsnál letérve (kb. 1,5 km), vasúton a Bajánsenye–Zalaegerszeg–Ukk–Boba-vasútvonalon (Rigács megállóhely kb. 1 km).
Története
A települést először 1332-ben említik meg az oklevelek. Megyer néven. Ekkor a debrentei vár tartozéka, a Himfi-család birtokában. A Pápai-családoknak is voltak itt birtokrészei. Mátyás király 1464-ben a Kanizsaiaknak adta. Egy 1559-ben keletkezett oklevél szerint néhai Megyeri Tamás fiait – Gáspárt és Imrét – beiktatták a hűtlenségbe esett Megyeri Péter és Antal megyeri birtokrészébe.
Hosszú ideig a Megyeri család birtoka volt. Neve a Megyer törzsnévből keletkezett. A szegényes forrásmunkák a község keletkezéséről és történetéről alig adnak képet. A török időkben Megyer a sümegi vár „kapuja” volt és mint ilyen el is pusztult. A két világháború között a község határának nagyobbik részén – 600 holdon – Lázár József földbirtokos gazdálkodott. Birtokát később Rozner Ferencnek adta el. Határa elaprózódott, s a kisnemesi családok kezébe került. Közvetlenül 1945 előtt az egész határ a község lakóié volt. Megyeren 1939-ben 135 magyar anyanyelvű lakos élt. Lakóházainak száma 27, területe 739 katasztrális hold. Egyetlen iskolája sem volt, viszont három kocsmáját is említették, gyakran keresték fel az eldugott kisközséget a betyárok, akik a falu juhászaival tartottak kapcsolatot. Megyernek 1969-ben 120 lakosa és 29 lakóháza volt. Területe akkor 400 katasztrális hold, ebből 280 hold szántó, a többi erdő és rét. Két rövid utcáját említik. A falu mellett folyó Marcalt 1968-ban szabályozták, korábban 50-60 holdnyi területet öntött el évente. Az 1960-as évek kezdetén a kiöntött folyó elvitte a fahidat, ami helyett új betonhidat építettek 1965-ben. Kisszámú lakossága – néhány vasutas kivételével – a rigácsi TSZ-ben dolgozott. Megyeren 1959-ben jött létre termelőszövetkezet, három évig gazdálkodott önállóan, majd 1962 áprilisában a rigácsi gazdasággal egyesült. Megyeren üzemegység működött. Fő üzemág a növénytermesztés és állattenyésztés volt, anyakocákat és szarvasmarhákat tartottak, mintegy 20-22 fő dolgozott az üzemegységben. Később a sümegi TSZ-hez csatlakozott, amit 1992-ben számoltak fel.
Arányaihoz mérten Megyer is fejlődött 1945 után. A villanyt 1959-ben vezették be. Abban az évben kultúrházat, boltot és tűzoltószertárat létesítettek. Kevés új ház épület, a régi szalmatetős házakat azonban átalakították, felújították. Megyer korábban közigazgatásilag Ukkhoz, majd Gógánfához tartozott. Ma az ukki székhelyű körjegyzőséghez tartozik. 2005 második felétől a lakosság nagy része lecserélődött, az új lakosok a főváros környékéről költöztek ide.
Közélete
Polgármesterei
- 1990–1994: Óvádi Lajosné (független)[3]
- 1994–1998: Németh Ferencné (független)[4]
- 1998–2002: Nagy Jánosné (független)[5]
- 2002–2006: Nagy Jánosné (független)[6]
- 2006–2010: Pajer Kristóf László (független)[7]
- 2010–2014: Pajer Kristóf László (független)[8]
- 2014–2018: Pajer Kristóf László (független)[9]
- 2018–2019: Vári Dávid (független)[10][11]
- 2019–2020: Vári Dávid (független)[12][13]
- 2020–2024: Komendánt Irén (független)[14]
- 2024– : Komendánt Irén (független)[1]
A településen 2018. december 9-én időközi polgármester-választást tartottak,[10] az előző polgármester lemondása miatt.[15] A posztért egyetlen jelölt indult, aki 12 szavazattal el is nyerte a mandátumot.[10]
2020. október 18-án ismét időközi polgármester-választást (és képviselő-testületi választást) kellett tartani a településen, a képviselő-testület július 20-án kimondott feloszlása miatt.[16]
Népesség
A település népességének változása:
Lakosok száma | 23 | 26 | 23 | 36 | 19 | 29 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 86,4%-a magyarnak, 18,2% cigánynak mondta magát (13,6% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 63,6%, református 4,5%, izraelita 4,5%, felekezeten kívüli 9,1% (18,2% nem nyilatkozott).[17]
Nevezetességei
Jegyzetek
- ↑ a b Megyer települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2024. június 9. (Hozzáférés: 2024. augusztus 29.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Megyer települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Megyer települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. január 9.)
- ↑ Megyer települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. április 23.)
- ↑ Megyer települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. április 23.)
- ↑ Megyer települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. április 23.)
- ↑ Megyer települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. július 26.)
- ↑ Megyer települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2016. február 19.)
- ↑ a b c Megyer települési időközi választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2018. december 9. (Hozzáférés: 2020. június 25.)
- ↑ Megválasztották Megyer új polgármesterét. www.ma.hu (2018. december 9.) (Hozzáférés: 2018. december 10.)
- ↑ Megyer települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. május 30.)
- ↑ Jött a tévés szakács, az álomfaluról pedig kiderült, hogy mégsem az (magyar nyelven) (html). Index.hu, 2020. január 3. (Hozzáférés: 2020. január 4.)
- ↑ Megyer települési időközi polgármester-választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2020. október 18. (Hozzáférés: 2022. július 21.)
- ↑ Időközi helyi önkormányzati választások (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2018 (Hozzáférés: 2020. június 25.)
- ↑ Megyer Község Önkormányzata Képviselő-testületének feloszlása – név szerinti szavazás összesítő lapja 2020. július 20.
- ↑ Megyer Helységnévtár
További információk
- Rick Lyman: For Rent: A Hungarian Village, and a Mayoral Title (angol nyelven). The New York Times, 2015. március 11.
Földrajzportál
Magyarország-portál