Négy látványélmény
![]() | Ez a szócikk nem tünteti fel a független forrásokat, amelyeket felhasználtak a készítése során. Emiatt nem tudjuk közvetlenül ellenőrizni, hogy a szócikkben szereplő állítások helytállóak-e. Segíts megbízható forrásokat találni az állításokhoz! Lásd még: A Wikipédia nem az első közlés helye. |
![]() | Ez a szócikk vagy szakasz lektorálásra, tartalmi javításokra szorul. A felmerült kifogásokat a szócikk vitalapja részletezi (vagy extrém esetben a szócikk szövegében elhelyezett, kikommentelt szövegrészek). Ha nincs indoklás a vitalapon (vagy szerkesztési módban a szövegközben), bátran távolítsd el a sablont! Csak akkor tedd a lap tetejére ezt a sablont, ha az egész cikk megszövegezése hibás. Ha nem, az adott szakaszba tedd, így segítve a lektorok munkáját! |
A fényképezést megelőző négy látványélmény:
- Veduta – Részletes, főleg tényszerű, realista festmény, rajz vagy metszet, amely egy várost vagy egyéb helységet ábrázol.
- Laterna magica – Más néven „bűvös lámpás” a modern diavetítő őse volt.
- Panoráma – Körfestmény (pl. Feszty-körkép), később a fotográfiában is megjelent; napjainkban egyre népszerűbb (Robert Baker miniatűr- és porcelánfestő ötlete).
- Dioráma – Világítási módszerekkel a kép idő- és térbeli változását tudja érzékeltetni több vászonra festett kép mozgatásával egy fényforrás előtt.