Philadelphia (Pennsylvania)
![]() | Hasonló cikkcímek és megnevezések: Philadelphia (egyértelműsítő lap). |
![]() | Ez a szócikk vagy szakasz lektorálásra, tartalmi javításokra szorul. A felmerült kifogásokat a szócikk vitalapja részletezi (vagy extrém esetben a szócikk szövegében elhelyezett, kikommentelt szövegrészek). Ha nincs indoklás a vitalapon (vagy szerkesztési módban a szövegközben), bátran távolítsd el a sablont! Csak akkor tedd a lap tetejére ezt a sablont, ha az egész cikk megszövegezése hibás. Ha nem, az adott szakaszba tedd, így segítve a lektorok munkáját! |
![]() | Ez a szócikk nem tünteti fel a független forrásokat, amelyeket felhasználtak a készítése során. Emiatt nem tudjuk közvetlenül ellenőrizni, hogy a szócikkben szereplő állítások helytállóak-e. Segíts megbízható forrásokat találni az állításokhoz! Lásd még: A Wikipédia nem az első közlés helye. (2007 júniusából) |
- Ez a szócikk az amerikai városról szól, az ókori görög várost a Philadélphia szócikk tárgyalja.
Philadelphia | |||
![]() | |||
| |||
Becenév: „City of Brotherly Love”, „Philly”, „The Cradle of Liberty”, „The Quaker City”, „The Birthplace of America”, „The Cradle of the Nation”. Mottó: „Philadelphia maneto” – „Let brotherly love continue” | |||
Közigazgatási adatok | |||
Ország | ![]() | ||
Állam | Pennsylvania | ||
Megye | Philadelphia megye | ||
Alapítás éve | 1682. október 27. 1701. október 25. | ||
Irányítószám | Lista
| ||
Körzethívószám |
| ||
Testvérvárosai | Lista
| ||
Népesség | |||
Népesség | 1 603 797 fő (2020. ápr. 1.)[1] | ||
Népsűrűség | 4201,8 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Tengerszint feletti magasság | 12 m | ||
Terület | 369,4 km² | ||
- ebből vízi | 19,6 km² | ||
Időzóna | EST (UTC-5) | ||
Azonosítók | |||
GNIS |
| ||
GeoNames |
| ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() | |||
Philadelphia honlapja | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Philadelphia témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Philadelphia a legnagyobb város Pennsylvaniában. A város köznyelven Phillyként, és Brotherly Love Cityként ismert. (A név a görög Φιλαδέλφεια, /fi.la.ˈdɛl.fɛj.a/, testvéri szeretet szóból ered.). Ez lakosságban és területben az ötödik legnépesebb város az Egyesült Államokban és a legnagyobb Pennsylvaniában. A város Washington, D.C. előtt az Egyesült Államok fővárosa volt.
Demográfia
Lakosainak száma 1 603 797 fő (2020. április 1.).[1]
Lakosok száma | 28 522 | 53 722 | 80 462 | 93 665 | 565 529 | 847 170 | 1 293 697 | 1 549 008 | 1 560 297 | 1 603 797 |
1790 | 1810 | 1830 | 1840 | 1860 | 1880 | 1900 | 1910 | 2014 | 2020 |
Philadelphia lakosság szerint a második legnagyobb város a keleti parton, és jelentős oktatási és kulturális központ. Philadelphia csak 46 mérföld New York délnyugati peremétől (a belvárosok hozzávetőleg 80 mérföld távolságra vannak egymástól).
A philadelphiai agglomeráció a negyedik legnagyobb az USA-ban, mintegy 5,8 millió emberrel.
A Fairmount Park a szomszédos Wissahickon Valley Parkkal együtt a legnagyobb egybefüggő városi park az Amerikai Egyesült Államokban.[2]
Philadelphia az egyik legrégebbi és történelmileg legjelentősebb város az Egyesült Államokban. A 18. században az Egyesült Államok legnépesebb városa, és London után a második legnagyobb angolul beszélők lakta település volt a világon.
Történelem
Mielőtt az európaiak megérkeztek, a Delaware (Lenape Shackamaxon) őslakos város volt itt.
Philadelphia egy megtervezett város, amit William Penn alapított, 1682-ben. A város neve ógörög eredetű (Φιλαδέλφια), jelentése testvéri szeretet. Penn remélte, hogy a város az új gyarmatának, amit a szabadság és vallásos tolerancia elvein alapítottak, ennek a filozófiának modellje lesz. Az Egyesült Államok első állatkertjének és kórházának is Philadelphia nyújtott otthont.
Philadelphia az amerikai függetlenségi háború alatt a függetlenségi mozgalom egy jelentős központja volt. Itt írták a függetlenségi nyilatkozatot és az amerikai alkotmányt, a városban van az Independence Hall. A Tun Tavernt a városban hagyományosan annak a helyszínnek tartják, ahol 1775-ben az Egyesült Államok tengerészgyalogságát alapították. 1926-ban a város tartotta a Sesquicentennial Expositiont, hogy megünnepelje a nemzet 150. születésnapját. 1976-ban Philadelphia a részt vevő városok közül az egyik volt azokban az United States Bicentennial ünnepségekben, amelyek országszerte zajlottak.
Földrajz
Az United States Census Bureau szerint a város teljes területe 369,4-es km². Ebből 349,9 km² szárazföld és 19,6 km² (5,29%) víz.
A vízfelületek: a Delaware folyó, Schuylkill folyó, a Cobbs Creek, Wissahickon Creek, és Pennypack Creek. Philadelphiától északra van Montgomery megye; Bucks megye az északkeletre; Burlington County keletre; Camden County, New Jersey délkeletre; Gloucester County, New Jersey délre; és Delaware megye nyugatra.
Éghajlat
Philadelphia éghajlatáról úgy vélik, hogy beleesik a párás szubtrópusi éghajlatzónába, bár ez talán az az Egyesült Államokban levő legészakibb város, ami ide sorolható. Mivel Philadelphia ennek az éghajlatzónának a messzi északi végén van, különösen a távoli külvárosai közül néhány északra és nyugatra, úgy vélik, hogy beleesik a párás kontinentális zónába. A nyarak jellemzően forrók és fülledtek, az ősz és tavasz általában enyhék, és a tél hideg, bár ritkán nagyon hideg. Csapadékeloszlás az éven keresztül majdnem egyenletes.
Hónap | Jan. | Feb. | Már. | Ápr. | Máj. | Jún. | Júl. | Aug. | Szep. | Okt. | Nov. | Dec. | Év |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Átlagos max. hőmérséklet (°C) | 4,6 | 6,6 | 11,5 | 17,7 | 23,2 | 28,2 | 30,6 | 29,6 | 25,6 | 19,2 | 13,3 | 7,1 | 18,2 |
Átlagos min. hőmérséklet (°C) | −3,6 | −2,5 | 1,3 | 6,7 | 12,2 | 17,6 | 20,6 | 19,9 | 15,7 | 9,1 | 4,0 | −1,1 | 8,4 |
Átl. csapadékmennyiség (mm) | 77 | 67 | 96 | 91 | 94 | 87 | 111 | 89 | 96 | 81 | 76 | 90 | 1054 |
Havi napsütéses órák száma | 155 | 155 | 201 | 216 | 245 | 270 | 275 | 260 | 219 | 204 | 156 | 136 | 2492 |
Forrás: NOAA |
A legmagasabb hőmérséklet rekordon 41 °C volt 1918. augusztus 7-én. A korai ősz és késői tél általában legszárazabbak. Február 69,8 mm átlagos csapadékkal a legszárazabb hónap.
Demográfiai jellemzők
Népesség különböző években | |||
---|---|---|---|
Év | Népesség | Vált. (%) | |
1790 | 28 522 | ||
1800 | 41 220 | 44,5% | |
1810 | 53 722 | 30,3% | |
1820 | 63 802 | 18,8% | |
1830 | 80 462 | 26,1% | |
1840 | 93 665 | 16,4% | |
1850 | 121 376 | 29,6% | |
1860 | 565 529 | 365,9% | |
1870 | 674 022 | 19,2% | |
1880 | 847 170 | 25,7% | |
1890 | 1 046 964 | 23,6% | |
1900 | 1 293 697 | 23,6% | |
1910 | 1 549 008 | 19,7% | |
1920 | 1 823 779 | 17,7% | |
1930 | 1 950 961 | 7% | |
1940 | 1 931 334 | −1% | |
1950 | 2 071 605 | 7,3% | |
1960 | 2 002 512 | −3,3% | |
1970 | 1 948 609 | −2,7% | |
1980 | 1 688 210 | −13,4% | |
1990 | 1 585 577 | −6,1% | |
2000 | 1 517 550 | −4,3% | |
2010 | 1 526 006 | 0,6% |
A 2010. évi népszámlálás szerint 1 526 506 személy, és 577 488 háztartás él a városban. A népsűrűség 4337,3/km². A város etnikai összetétele 41,0% fehér, 43,4% afroamerikai, 6,3% ázsiai, 0,5% amerikai őslakos. A latin-amerikai származású emberek a lakosság 12,3%-át tették ki.
Média
Philadelphia két jelentős napilapja The Philadelphia Inquirer és a Philadelphia Daily News, mindkettőt a Philadelphia Media Holdings L.L.C birtokolja. A Philadelphia Inquirer, amit 1829-ben alapítottak, a harmadik legrégibb életben maradó napilap az USA-ban.
Kultúra
A városban találhatunk sok múzeumot, mint például a Fine Arts Pennsylvania Academyjét és a Rodin Museumot, amely Auguste Rodin műveinek a Franciaországon kívüli legnagyobb gyűjteménye. A városnak jelentős képtára van, a Philadelphia Museum of Art, az Egyesült Államokban levő képtárak közül az egyik legnagyobb. Philadelphia jelentős tudományos múzeumai között tartják számon a Franklin Institute-ot, ami tartalmazza a Benjamin Franklin National Memorialt, valamint az Archaeology and Anthropology Pennsylvania Museum Egyetemet. A történelmi múzeumok: a National Constitution Center és az Eastern State Penitentiary.
1985. július 13-án Philadelphia rendezte a Live Aid koncertet a JFK Stadionban.
![]() | Ez a szakasz egyelőre üres vagy erősen hiányos. Segíts te is a kibővítésében! |
Televízió és film
Philadelphiában játszódó filmek:
- Rocky (1976)
- Rocky II. (1979)
- Rocky III. (1982)
- Rocky V. (1990)
- Rocky Balboa (2006)
- Philadelphiai zsaru (1990)
- Philadelphia – Az érinthetetlen (1993)
- Hatodik érzék (1999)
- Legyőzhetetlen (2006)
- Törvénytisztelő polgár (2009)
- Napos oldal (2012)
Philadelphiában játszódó sorozatok:
- Döglött akták
- A hidegsebész
Sportélete
Csapat | Sport | Bajnokság | Aréna |
---|---|---|---|
Philadelphia Phillies | baseball | Major League Baseball | Citizens Bank Park |
Philadelphia Eagles | amerikai futball | National Football League | Lincoln Financial Field |
Philadelphia 76ers | kosárlabda | National Basketball Association | Wells Fargo Center |
Philadelphia Flyers | jégkorong | National Hockey League | Wells Fargo Center |
Philadelphia Union | labdarúgás | Major League Soccer | Subaru Park |
Philadelphia Wings | lacrosse | National Lacrosse League | Wells Fargo Center |
Közlekedés
Metró
A város fő tömegközlekedési eszköze a philadelphiai metró hálózata.
Repülőterek
Két repülőtér szolgálja Philadelphiát: a Philadelphia International Airport (PHL) a város déli határában, és Northeast Philadelphia Airport (PNE). A Philadelphia International Airport menetrendszeri hazai és nemzetközi légi közlekedést nyújt, amíg Northeast Philadelphia Airport általános és vállalati repülést szolgál.
A város szülöttei
- Grace Kelly
- Will Smith
- Kevin Bacon
- Richard Gere
- Bradley Cooper
- Kobe Bryant
- Seth Green
- Blythe Danner
- Bill Cosby
- Kat Dennings
- Kyle Lowry
- Billie Holiday
- Lil Uzi Vert
- Tom Keifer
Testvérvárosok
Philadelphiának tizenöt testvérvárosa van.
Kamerun: Douala (1986)
Kína: Tiencsin (1980)
Franciaország: Aix-en-Provence, Provence-Alpes-Cote d'Azur
Irak: Moszul, Ninawa
Izrael: Tel Aviv-Jaffa, (1966)
Olaszország: Firenze, Toscana (1964)
Japán: Kóbe
Lengyelország: Toruń (1976)
Oroszország: Nyizsnyij Novgorod, Nizhegorodskaya (1992)
Dél-Korea: Incheon (1984)
Panoráma
![Philadelpia belvárosának egy képe](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/00/Phila_skyline_pan_copy.jpg/1400px-Phila_skyline_pan_copy.jpg)
Jegyzetek
- ↑ a b 2020. évi népszámlálás az Egyesült Államokban. (Hozzáférés: 2022. január 1.)
- ↑ 2014 City Park Facts. tpl.org pp. 9, 25, 28. The Trust for Public Land. (Hozzáférés: 2019. december 21.)
További információk
- USA Travel – Philadelphia magyarul
- Pennsylvania.lap.hu – linkgyűjtemény
- Philadelphia.lap.hu – linkgyűjtemény
Kapcsolódó oldalak
Földrajzportál
USA-portál