IPA |
IPA-kód | 106 |
IPA-jel | ɖ |
IPA-kép | ![](//upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/92/Xsampa-d%27.png/15px-Xsampa-d%27.png) |
Kirshenbaum | d. |
Hangminta | hallgat |
A retroflex, zöngés zárhang egyes beszélt nyelvekben használt mássalhangzó. A nemzetközi fonetikai ábécé (IPA) e hangot a ɖ jellel jelöli, X-SAMPA-jele pedig d`. Mint minden retroflex mássalhangzónak, ennek is úgy képezhető az IPA-jele, hogy a megfelelő alveoláris mássalhangzó jelének (esetünkben az alveoláris, zöngés zárhang d jelének) aljára egy jobbra mutató kampót illesztünk, vö. d és ɖ. Számos indiai nyelvben, például a hindiben is szembenállás van a hehezetes és sima [ɖ] hang között.
Jellemzői
A retroflex, zöngés zárhang jellemzői:
- Képzésmódja zárhang (explozíva), ami annyit tesz, hogy létrehozásakor elzáródik a toldalékcsőben haladó légáramlat, majd ez a zár (a nazálisok kivételével) hirtelen feloldódik (felpattan).
- Képzéshelye retroflex, ami eredendően azt jelenti, hogy a nyelvhegy visszahajlításával jön létre, tágabb értelemben viszont annyit tesz, hogy posztalveoláris anélkül, hogy palatalizált lenne. A jellegzetes, nyelvhegy alatti (visszahajlított) képzésmód mellett tehát a nyelv érintkezhet apikálisan (a hegyével) vagy laminálisan (laposan) is.
- Zöngésségi típusa zöngés, így a képzése során rezegnek a hangszalagok.
- Orális mássalhangzó, azaz a levegő a szájon át tudja elhagyni a beszédképző szerveket.
- Centrális mássalhangzó, tehát a légáram a nyelv közepénél halad át, nem pedig a szélénél.
- Légáram-mechanizmusa pulmonikus egresszív, vagyis a levegőt pusztán a tüdővel és a rekeszizommal kilélegezve képezhető, akárcsak a legtöbb más beszédhang.
Előfordulása
Nyelv | Szó | IPA | Jelentés | Jegyzet |
angol | indiai nyelvjárások | dine | [ɖaɪn] | ’enni’ | A más nyelvjárásokban használt /d/-nek felel meg. L. angol hangtan |
bengáli | ডিম | [ɖim] | ’tojás’ | |
hindi[1] | डेढ़ | [ɖeːɽʱ] | ’másfél’ | L. hindi-urdu hangtan |
jávai | ./Dhahar | -- | ’enni’ | |
kannada | ಅಧಸು | [ʌɖʌsu] | ’csatlakozni’ | |
malajálam | പാണ്ഡവര് | [ˈpäːɳɖäʋər] | ’Pandavák’ | |
nihali | [biɖum] | ’egy’ | |
norvég | varde | [vɑɖːɛ] | ’jelzőfény’ | L. norvég hangtan |
pandzsábi | ਮੁੰਡਾ | [mʊɳɖa] | ’fiú’ | |
pastu | ډﻙ | [ɖak] | ’teli’ | |
svéd | nord | [nuːɖ] | ’észak’ | L. svéd hangtan |
szárd | cherveddu | [kerˈvɛɖːu] | ’agy’ | |
szicíliai | beddu | [ˈbɛɖːu] | ’jóképű’ | |
tamil[2] | வண்டி | [ʋəɳɖi] | ’kordé, taliga’ | A /ʈ/ allofónja. L. tamil hangtan |
telugu | అఢరు | [ʌɖʌru] | ’felmerülni’ | |
torwali[3] | ? | [ɖiɣu] | ’késő délután’ | Magánhangzók között [ɽ]-ként valósul meg. |
urdu | ڈالنا | [ɖälnä] | ’tenni, helyezni’ | L. hindi-urdu hangtan |
Hivatkozások
- ↑ Ladefoged (2005:141)
- ↑ Keane (2004:111)
- ↑ Lunsford (2001:11–16)
Irodalom
- Keane, Elinor (2004), "Tamil", Journal of the International Phonetic Association 34 (1): 111–116, DOI 10.1017/S0025100304001549
- Ladefoged, Peter (2005), Vowels and Consonants (Second ed.), Blackwell
- Peter Ladefoged and Ian Maddieson, The Sounds of the World's Languages. Blackwell Publishers, 1996. ISBN 0-631-19815-6
- Lunsford, Wayne A. (2001), "An overview of linguistic structures in Torwali, a language of Northern Pakistan", M.A. thesis, University of Texas at Arlington, <http://www.fli-online.org/documents/languages/torwali/wayne_lunsford_thesis.pdf>
- Colin P. Masica, The Indo-Aryan Languages. Cambridge University Press, 1991. ISBN 0-521-29944-6
Nem pulmonikus mássalhangzók Csettintőhangok | ʘ | ǀ | ǃ | ǂ | ǁ |
Implozívák | ɓ | ɗ | ʄ | ɠ | ʛ |
Ejektívák | pʼ | tʼ | kʼ | qʼ | sʼ |
tsʼ | tɬʼ | tʃʼ | kxʼ | kʼ |
Affrikáták (zár-rés hangok) p̪f | b̪v | ts | dz | tʃ | dʒ | tɕ | dʑ | ʈʂ | ɖʐ |
t̪θ | d̪ð | tɬ | dɮ | cç | ɟʝ | kx | ɡɣ | qχ | ɢʁ |
A fenti táblázatok fonetikai jeleket tartalmaznak: némelyek tévesen jelenhetnek meg egyes böngészőkben. [Segítség] |
A párban szereplő jeleknél a bal oldali jelöli a zöngés hangot, a jobb oldali a zöngétlent. |
Az árnyékolt részek a lehetetlennek tartott pulmonikus hangképzési formákat jelölik. |
Az élénksárga hátterű hangok rövid és hosszú változatai fonémák a magyar köznyelvben, a halványsárga hátterűek pedig allofónként fordulnak elő. |
* A jel nincs definiálva az IPA-ban. |