Robert Fico
Robert Fico | |
![]() | |
2024-ben | |
Szlovákia miniszterelnöke | |
Hivatalban Hivatalba lépés: 2023. október 25. | |
Köztársasági elnök | Zuzana Čaputová |
Előd | Ódor Lajos |
Hivatali idő 2012. április 4. – 2018. március 22. | |
Köztársasági elnök | Ivan Gašparovič (2012-2014) Andrej Kiska (2014-2018) |
Előd | Iveta Radičová |
Utód | Peter Pellegrini |
Hivatali idő 2006. július 4. – 2010. július 8. | |
Köztársasági elnök | Ivan Gašparovič |
Előd | Mikuláš Dzurinda |
Utód | Iveta Radičová |
Született | 1964. szeptember 15. (59 éves)[1] Nagytapolcsány |
Párt | Irány – Szociáldemokrácia (1999–, jelenleg érvényes érték) |
Házastársa | Svetlana Ficová (1988–) |
Foglalkozás | politikus |
Iskolái |
|
Vallás | lapsed Catholic |
Díjak | Fehér Oroszlán-rend (2014. október 28., Miloš Zeman) |
![]() | |
Robert Fico aláírása | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Robert Fico témájú médiaállományokat. |
Robert Fico (Nagytapolcsány, 1964. szeptember 15. –) szlovák jogász, politikus, a kommunista gyökerű, baloldali populista[2][3][4] Irány – Szociáldemokrácia (SMER-SD) párt elnöke. 2006–2010 és 2012–2018 között,[5] illetve 2023. október 25-től ismét Szlovákia miniszterelnöke.
A 2000-es évek óta Szlovákia egyik legmeghatározóbb politikusa: ő vezette leghosszabb ideig kormányfőként az országot; ő nyerte a legtöbb választást; egy alkalommal pártjával abszolút többséget tudott szerezni; és helyrehozhatatlannak tűnő bukás után is vissza tudott térni a hatalomba.[6][7] Tíz évnyi kormányzása alatt ugyanakkor sem jelentős reformok, sem átfogó politikai vízió nem fűződik nevéhez, a napi politikai ügyeket leszámítva nem tudott érdemi eredményt felmutatni.[7]
Első kormányzása alatt számos magyarellenes intézkedést hozott; ezek közé tartozott Malina Hedvig megverésének eltussolása, a Beneš-dekrétumok megerősítése, a magyar nyelvhasználatot korlátozó szlovák nyelvtörvény, Sólyom László magyar államfő kitiltása és a kettős állampolgárság megtiltása, de ekkor történt a dunaszerdahelyi szurkolóverés is.[6]
Második és harmadik kormányfői ciklusa alatt fokozatosan jó politikai kapcsolatokat épített ki Orbán Viktor magyar miniszterelnökkel, azonban – bár további súlyos magyarellenes intézkedéseket nem vezettek be − a korábbi, a magyarok számára hátrányos jogszabályokon nem változtattak. Ebben az időszakban inkább olyan ügyek kerültek előtérbe, amelyekben a két kormány egy platformra került, mint az Európai Unió hatásköreinek bővítése elleni vagy a migráció elleni küzdelem.[6] Kormányzásával kapcsolatban az egyik fő kritika, hogy a Smer oligarchái számára kedvező korrupt rendszert épített, a politikusok és gazdasági hátországuk az igazságszolgáltatás számára érinthetetlennek számítottak.[7] 2018-ban a Ján Kuciak újságíró meggyilkolása utáni tömegtüntetések miatt lemondott.[6]
Magánélete
Sorkatonai szolgálatának végeztével,[8] 1988-ban kötött házasságot egy zsolnai ügyvédnővel és egyetemi docenssel, Svetlana Svobodovával, akivel együtt tanult az egyetemen.[9] A mézesheteket Máltán töltötték, amely sokak szerint csak úgy volt lehetséges, hogy Ficónak erős protekciója volt a kommunista pártnál.[10]
Egy fiuk született, Michal, aki később a közgazdaságtudományi egyetemen tanult Pozsonyban.[11] 2020-ban Michal is megházasodott, két évvel később lánya született, aki Fico egyetlen unokája.[12]
Anyanyelvén kívül folyékonyan beszél angolul és oroszul.[13]
1984-ben még ateistának határozta meg magát,[14] 2014-ben viszont már vallásos katolikusként nyilatkozott magáról.[15]
2010-ben és 2013-ban is felröppentek hírek, hogy viszonyt folytat a titkárnőjével, Jana Halászovával, akinek családtagjai is álláshoz jutottak volna Fico révén különböző minisztériumokban, továbbá Fico közpénzből finanszírozta volna egy közös vacsorájukat.[16]
2020-ban egy másik nővel való viszonya is napvilágra került: Katarína Szalayovát azonosították Fico újabb szeretőjeként, aki az ügyészség alkalmazásában állt és havi 600 eurós fizetése volt, mialatt egy 40 ezer euró értékű luxuskocsival járt.[17] Szalayová később Fico egykori miniszterelnökhelyettesének, Robert Kaliňáknak az alkalmazásába került egy ügyvédi irodában.[18]
Pályája
Munkáscsalád gyermekeként született.[7] Édesapja Ľudovít Fico targoncás volt, édesanyja Emília cipőbolti dolgozó.[19] A családban hárman voltak testvérek, ő a másodikként született. Bátyja Ladislav, húga Lucia.
A család egy ideig Nyitrakörtvélyesen élt és később költöztek át Nagytapolcsányba.
Pozsonyban, a Comenius Egyetem jogi karán végzett, majd a Szlovák Tudományos Akadémia Állam- és Jogtudományi Intézetének munkatársa lett. 1987-ben, az utolsó években belépett a Csehszlovák Kommunista Pártba. Tipikus utánpótláskádernek számított; többször utazhatott nyugatra, apósa pedig a kommunista legfelsőbb bíróság alelnöke volt.[6][7]
1990 januárjától, épp a bársonyos forradalom után, egy rövid időszakot tanulmányi célból az Egyesült Államokban töltött.
1992-ben a kommunista utódpárt, a Demokratikus Baloldal Pártja (SDĽ) tagja lett, és 28 évesen képviselővé választották.[6][7] A párt alelnöki posztjáig emelkedett, a szlovák igazságügyi minisztérium jogi intézetének helyettes vezetője és Szlovákia képviselője lett az Emberi Jogok Európai Bíróságán (1994–2006). 1995-ben a pártelnökségért is indult, de visszalépett (állítólag zsarolás hatására).[6][7]
1998-ban pártja az első Dzurinda-kormány(wd) mögötti koalíció második legerősebb ereje lett, de Fico, hiába volt a baloldal legnépszerűbb politikusa, nem kapott pozíciót.[6][7] 1999-ben az SDĽ szétszakadt, és ekkor Fico megalapította a Smert, melyet harmadikutas pártként határozott meg, mivel a baloldali tér foglalt volt és lejáratottnak is számított.[6][7] A korábbi miniszterelnök Vladimír Mečiar pártjában csalódott privatizátorok, oligarchák egy részét meggyőzte róla, hogy a Smert is támogassák, így biztosította annak pénzügyi hátterét.[7] A 2002-es választáson(wd) 13,5%-os eredménnyel a harmadik helyen végzett, és ellenzékbe került,[6] ami csalódást keltő eredmény volt számára.[7]
A jobboldali második Dzurinda-kormány szerkezeti reformjait már a magát már hivatalosan is szociáldemokrata pártként meghatározó Smer baloldali populizmussal támadta, ami sikeresnek bizonyult.[7] Fico karizmatikus politikus, aki éveken keresztül fáradhatatlanul járta az országot. Sokat épített az elégedetlenségre a intézkedéseinek az életszínvonalra gyakorolt hatása miatt, és gyakran pengetett kisebbségellenes húrokat.
A Vladimír Mečiarhoz fűződő viszonya ellentmondásos volt. Volt olyan időszak, amikor közeledni próbált Mečiar pártjához – amely 2006-ban is a törvényhozásba került –, de súlyos megjegyzések is elhangzottak közöttük (például egy ízben Mečiar reménytelen karrieristának nevezte Ficót.)
Első kormányzása (2006–2010)
![]() | Bővebben: Első Fico-kormány |
A 2006-os szlovákiai parlamenti választáson, június 17-én a Smer a szavazatok 29,1%-át nyerte el, 11 százalékponttal megelőzve Mikuláš Dzurinda addigi miniszterelnök pártját, a Szlovák Demokratikus és Keresztény Uniót (SDKÚ). A Smer 50 mandátumot szerzett a 150 fős szlovák parlamentben. Fico ezután elfoglalhatta a kormányfői széket.[6]
A 2006-os év egyik legismertebb „Google-bombája” volt, amikor a „populista” szó keresését valaki úgy irányította át, hogy Fico honlapjára mutasson.[forrás?]
Malina Hedviget 2006 augusztusában ismeretlenek megverték Nyitrán, mert magyarul beszélt mobiltelefonjába az utcán. Az eset után alig két héttel Fico és Robert Kaliňák belügyminiszter sajtótájékoztatón jelentette be, hogy a rendőrség leállítja a nyomozást, mert állításuk szerint a lány kitalálta az egész történetet.[20] Később újságírók áttanulmányozták a nyomozás anyagait, és kiderítették, hogy Kaliňák olyan „bizonyítékokat” hozott fel, amelyek a kihallgatási jegyzőkönyvben egyáltalán nem szerepelnek. 2007 májusában vádat emeltek Malina Hedvig ellen hamis tanúzás és hamis eskütétel miatt, mely miatt akár öt év szabadságvesztésre is számíthatott.[21] Malina Hedvig 2016 februárjában kérvényezte, hogy ügyét magyarországi bíróságnak adják át, amely két évvel később felmentette őt a rágalmak alól. Az elkövetőket, akik megverték őt, soha nem fogta el a szlovák rendőrség.[22]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4b/Dmitry_Medvedev_in_Slovakia_7_April_2010-13.jpeg/300px-Dmitry_Medvedev_in_Slovakia_7_April_2010-13.jpeg)
Kormányzása alatt számos magyarellenes, szlovákosító intézkedést vezettek be.[6] Kormánya az önkormányzatok finanszírozását 2006 őszén úgy változtatta meg, hogy az egyes önkormányzatoknak jutó állami támogatás mértékét befolyásolja az adott település tengerszint feletti magassága. Szlovákiában a magyarok döntően az ország déli, nagyrészt alacsonyan fekvő területén élnek, míg a szlovákok jellemzően az északabbi, hegyvidéki területeken, így a magyar többségű települések jelentősen kisebb bevételre jogosultak a szlovák többségű településeknél.[23] 2007-ben megerősítették a magyarok kollektív bűnösségét rögzítő Beneš-dekrétumokokat.[24][6] 2008-ban Dunaszerdahelyen egy mérkőzésen ok nélkül brutálisan megverték a rendőrök a DAC futballcsapat szurkolóit, közülük többen életveszélyes állapotba kerültek.[25][26] A szlovák nyelvtörvény módosításával jelentősen korlátozták a magyarok anyanyelvhasználatát,[27][6] a szlovákiai magyar iskolákban használt tankönyvekbe szlovákul kerültek be a helységnevek,[28] 2009-ben kitiltották Szlovákiából Sólyom László akkori köztársasági elnököt.[29][6] és 2010-ben betiltották a felvidéki magyarok számára a kettős állampolgárság lehetőségét.[30][6]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/92/Bratislava_Profesionalita_maestra_Kulicha.jpg/200px-Bratislava_Profesionalita_maestra_Kulicha.jpg)
2010-ben a pozsonyi várudvaron I. Szvatopluk morva fejedelmet ábrázoló szobrot állítottak fel, melyen a zsidók deportálásában részt vevő, nácibarát Hlinka-gárda szimbóluma látható. Az szobrot Ján Kulich szobrászművész készítette, aki a kommunista diktatúra idején a párt udvari művésze volt.[31]
Szlovákia ebben az időszakban vált a Schengeni rendszer (2007) és az eurózóna (2009) részévé, de ez alapvetően még a Dzurinda-kormány érdeme volt.[7]
Pártja az első helyen végzett a 2010. június 12-én tartott választáson és június 14-én Ivan Gašparovič köztársasági elnök Ficót bizta meg kormányalakítással.[32] Fico a megbízást elvállalta, de nem sikerült biztosítania a parlamenti többséget, így végül ellenzékbe vonult.
Második és harmadik kormányzása (2012–2018)
![]() | Bővebben: Második Fico-kormány |
A 2012-es szlovákiai parlamenti választáson a Smer abszolút többséget szerzett, ami először sikerült egy pártnak az ország történetében.[6]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a7/V4_Prague_2015-12-03_-_Viktor_Orb%C3%A1n_%284%29.jpg/300px-V4_Prague_2015-12-03_-_Viktor_Orb%C3%A1n_%284%29.jpg)
Második és harmadik kormányfői ciklusa alatt fokozatosan jó személyes kapcsolatokat épített ki Orbán Viktor magyar miniszterelnökkel, így – bár a korábbi, a magyarok számára hátrányos jogszabályokon nem változtattak − további súlyos magyarellenes intézkedéseket nem vezettek be. Ebben az időszakban inkább olyan ügyek kerültek előtérbe, amelyekben a két kormány egy platformra került, mint az Európai Unió hatásköreinek bővítése elleni vagy a migráció elleni küzdelem.[6] Ugyanakkor, bár a V4-es találkozókon kritizálta az uniós bürokráciát, Brüsszelben az európai együttműködés feltétlen hívének mutatta magát, és Szlovákiát az uniós mag részévé kívánta tenni.[7]
2014-ben indult az elnökválasztáson A legtöbb szavazattal jutott az első fordulóból a másodikba, ott viszont jelentős vereséget szenvedett riválisától, Andrej Kiska független jelölttől.[33][7]
![]() | Bővebben: Harmadik Fico-kormány |
2018-ban az Alkotmánybíróság élére való távozását készítette elő, ám ezt keresztülhúzta a Ján Kuciak tényfeltáró újságíró meggyilkolása utáni belpolitikai válság.[7] Kuciak, aki adócsalásokat tárt fel főleg, Fico pártjának, a Smer-SD és az olasz maffiának a kapcsolatát feltáró cikken dolgozott, amikor 2018. február végén meggyilkolták őt és menyasszonyát nagymácsédi otthonukban.[5] A gyilkosság után rengeteg nyomozati anyag, bizonyíték jutott a sajtóhoz, melyek szerint a szlovák állam lényegében bűnszervezetként működött.[34] Ennek hatására tüntetéssorozat tört ki Szlovákiában, és március 13-án először Robert Kaliňák belügyminiszter, majd két nappal később, március 15-én maga Fico is benyújtotta lemondását.[5] Kormányzásával kapcsolatban az egyik fő kritika, hogy a Smer oligarchái számára kedvező korrupt rendszert épített, a politikusok és gazdasági hátországuk az igazságszolgáltatás számára érinthetetlennek számítottak.[7]
![]() | Bővebben: Pellegrini-kormány |
Lemondása inkább taktikai lépésnek volt tekinthető: kormányfővé pártja súlytalan tagját, Peter Pellegrinit jelölte, de pártelnökként és a koalíció meghatározó politikusaként befolyása 2020-ig megmaradt.[7]
Negyedik kormányzása (2023−)
![]() | Bővebben: Negyedik Fico-kormány |
A 2023-as előrehozott választást megnyerve, koalíciós kormány élén (Smer–SD, Hlas–SD, SNS) 2023. október 25-től ismét Szlovákia miniszterelnöke lett. A 2024-es szlovákiai elnökválasztáson jelöltjét, Peter Pellegrinit elnökké választották.[6][34] Győzelmük után elkezdték lebontani azokat az intézményeket, illetve eltávolítani vezetőiket, amelyek a Kuciak-gyilkosság utáni nyomozást vezették, az ez ellen tiltakozó ellenzékieket pedig hazaárulónak és háborúpártinak nevezték.[34]
Merénylet
![]() | Bővebben: Merénylet Robert Fico ellen |
2024. május 15-én, Nyitrabányán meglőtték a miniszterelnököt, akit ezt követően kórházba szállítottak.[35][36] Az elkövetőt, Juraj Cintula lévai amatőr írót, költőt[37] a helyszínen letartóztatta a rendőrség. A szemtanúk sebeket a miniszterelnök mellkasán és fején láttak.[35] A belügyminisztérium megerősítette, hogy a lövöldözés egy merénylet volt.[38] Helyi idő szerint 16:00 körül Fico Facebook-oldalán megjelent egy poszt, hogy a miniszterelnök életveszélyes állapotban van és, hogy helikopterrel Besztercebányára szállítják.[39] 2024. május 19-én azonban a besztercebányai kórház helyettes vezetője bejelentette, hogy „egyelőre elmúltak a legrosszabb félelmek,” azaz már túl van az életveszélyen,[40][41] de a felépülése akár eltarthat 2024 végéig is.[42] 2024. május 28-án a besztercebányai kórház egy közleményt adott ki, melyben kijelentették, hogy Fico „állapota lassan, de folyamatosan javul.”[43]
„Észszerű historizmus”
Miután Robert Fico meghirdette az „észszerű historizmus” koncepcióját 2009-ben[44], a szlovák történelemkönyveket egyre gyorsabb ütemben írták újra, és egyre inkább a nemzeti büszkeség szellemében.[45][46] Ez Krekovič, Mannová és Krekovičová szerint semmi más, mint a történelem hamisítása.[46] Az ilyen új találmányok például Nagymorávia, mint a „(ős)-szlovák” állam, vagy az „ős-szlovák” kifejezés maga,[46] sok olyan „hagyománynak” a felelevenítésével együtt, amelyek valójában nem is léteztek, vagy nem szlovákok voltak azelőtt.[46] A koncepció kritikát kapott Szlovákiában is, ahol rámutattak, hogy a proto-szlovák, azaz az ős-szlovák kifejezés nem található meg semmilyen komoly kiadványban, egyszerűen azért, mert nincs semmilyen tudományos alapja.[47] Miroslav Kusý kifejtette, hogy az ilyen tudományosan megkérdőjelezhető retorika használatával Fico célja a nemzeti öntudat erősítése a történelem meghamisításán keresztül[48] Ennek következtében az „észszerű historizmus” koncepció keretében tanított szlovák történelem jelentősen eltér a többi európai országban elfogadott történelemtől. A szlovák történelem nemzeti érzés szellemében megalkotott verziója negatívan hatott a kétoldalú kapcsolatokra és akadályozza a közös történelemkönyv megszületését, ahogy az a francia-német esetben történt.
Jegyzetek
- ↑ Munzinger Personen (német nyelven). (Hozzáférés: 2017. október 9.)
- ↑ Report on Panel #1 / Mapping European Populism: Populist Authoritarian Tendencies in Central and Eastern Europe, and Challenges to the EU – ECPS (amerikai angol nyelven), 2022. április 26. (Hozzáférés: 2022. december 25.)
- ↑ (2015. augusztus 1.) „The Case of Smer Party in Slovakia”. ECPR General Conference.
- ↑ Direction – Slovak Social Democracy party (Smer-SD). Clean Energy Wire, 2021. június 30. (Hozzáférés: 2022. december 25.)
- ↑ a b c Lemondott Fico - index, 2018.03.15.
- ↑ a b c d e f g h i j k l m n o p q r s Veczán Zoltán: Ellenfélből barát, győztesből meglőtt áldozat – íme Robert Fico portréja (magyar nyelven). Mandiner, 2024. május 15. (Hozzáférés: 2024. május 15.)
- ↑ a b c d e f g h i j k l m n o p q r Mózes Szabolcs: A menekülő vezető – Robert Fico portréja (magyar nyelven). Mandiner, 2019. március 6. (Hozzáférés: 2024. május 15.)
- ↑ „Budúci premiér – sólový hráč s fotografickou pamäťou“ Archiválva 2014. október 6-i dátummal a Wayback Machine-ben – Hospodárske noviny
- ↑ Robert Fico’s family: who is the wife Svetlana Svobodová and son Michal Fico – Fires Calaf
- ↑ „Ficova svadobná cesta na Maltu musela byť v záujme režimu“ – Pravda
- ↑ Ficov syn šéfuje smeráckej firme, ktorá zabezpečuje kompletný servis pre stranu – Plus 7 Dní
- ↑ OBROVSKÉ NADŠENIE v strane Smer: Ficovi sa narodila vnučka! AHA, aké PREKVAPIVÉ meno jej dali – Jeden Deń Plus
- ↑ Robert Fico – Government office of the Slovak Republic
- ↑ Fico v prihláške do KSČ: Som prísny ateista – Domov
- ↑ Confusion arises over Fico’s religious background – Slovak Spectator
- ↑ Kupcová, Halászová, Trošková: ZASPOMÍNAJTE na fešné spolupracovníčky okolo Roberta Fica – Plus 7 Dní
- ↑ Žila ako boháč zo 600 eur: Fico na svadbe ukázal kontroverznú priateľku – Plus 7 Dní
- ↑ Robert Kaliňák na rovinu: Prečo som zamestnal Ficovu priateľku! Silné slová exministra – Nový Čas
- ↑ Robert Fico, Szlovákia régi-új miniszterelnöke – Kitekintő
- ↑ Ficoék szerint nem volt magyarverés Nyitrán Archiválva 2013. december 21-i dátummal a Wayback Machine-ben – Népszabadság, 2006. szeptember 13.
- ↑ Vádat emeltek Malina Hedvig ellen (magyar nyelven). origo.hu, 2007. május 14. [2023. október 4-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2023. október 4.)
- ↑ Nagy a felháborodás, pedig mi tudjuk, semmi új a nap alatt (magyar nyelven). ma7.sk, 2020. szeptember 3.
- ↑ Eldőlt: kisemmizik a déli településeket (magyar nyelven). bumm.sk, 2006. november 23.
- ↑ Döntött a szlovák parlament: érinthetetlenek a Benes-dekrétumok (magyar nyelven). infostart.hu, 2007. szeptember 20.
- ↑ Győriek a dunaszerdahelyi pokolban. [2008. december 7-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. november 4.)
- ↑ Amatőr felvételek a meccsről: a kommandós ok nélkül ütött?. [2015. szeptember 24-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. november 4.)
- ↑ Jóváhagyták a bírált szlovák nyelvtörvényt (magyar nyelven). index.hu, 2009. június 30.
- ↑ A miniszter ellenáll: a tankönyvekbe nem kerülnek be a magyar helységnevek (magyar nyelven). infostart.hu, 2008. szeptember 23.
- ↑ Fico kitiltotta Sólyom Lászlót Szlovákiából (magyar nyelven). index.hu, 2021. augusztus 21.
- ↑ Villámgyorsan válaszoltak a szlovákok (magyar nyelven). index.hu, 2010. május 26.
- ↑ Becsomagolták a nácinak tartott szlovák szobrot (magyar nyelven). index.hu, 2010. július 20.
- ↑ Gašparovič Ficónak adott kormányalakítási megbízást. [2010. június 16-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2010. június 14.)
- ↑ Iván András: Fico hatalmas pofonba szaladt bele. Index, 2014. március 29. (Hozzáférés: 2014. március 30.)
- ↑ a b c Magyari Péter: Kevesen hiszik, hogy Fico vére elmossa a gyűlölet politikáját (magyar nyelven). Válasz Online, 2024. május 17. (Hozzáférés: 2024. május 17.)
- ↑ a b Slovak PM Robert Fico in hospital after shooting (brit angol nyelven). www.bbc.com. (Hozzáférés: 2024. május 15.)
- ↑ Vinograd, Cassandra. „Slovakia’s Prime Minister Is Wounded in Attack”, The New York Times, 2024. május 15. (Hozzáférés: 2024. május 15.) (amerikai angol nyelvű)
- ↑ Poroknovec Erik: A lévai amatőr költő, aki politikai pályára lépett volna - kicsoda Juraj Cintula? (maygar nyelven). Paraméter, 2024. május 15. (Hozzáférés: 2024. május 15.)
- ↑ Slovakia PM shooting live: Robert Fico in hospital after being shot (brit angol nyelven). BBC News. (Hozzáférés: 2024. május 15.)
- ↑ PM in a 'life-threatening condition' (brit angol nyelven). BBC News. (Hozzáférés: 2024. május 15.)
- ↑ Jelinek Anna. „Túl van az életveszélyen Robert Fico”, 444.hu, 2024. május 19. (Hozzáférés: 2024. május 19.)
- ↑ Bakró-Nagy Ferenc. „Fico túl van az életveszélyen, a szlovák rendőrség újabb kommentelőket vett őrizetbe”, Telex, 2024. május 19. (Hozzáférés: 2024. május 19.)
- ↑ Kozics Júlia. „Kiderült, mikorra épülhet fel Robert Fico”, Index, 2024. május 26. (Hozzáférés: 2024. május 27.)
- ↑ „Folyamatosan javul Robert Fico állapota”, RTL, 2024. május 28. (Hozzáférés: 2024. május 29.)
- ↑ Fico nehezíti a Smer helyzetét. Ujszo.com. 2008. jan. 9.]
- ↑ Matica Slovenská cancels history textbook, Slovak Spectator, July 31, 1996
- ↑ a b c d Eduard Krekovič, Elena Mannová, Eva Krekovičová: Mýty naše slovenské, Bratislava, AEPress, 2005, ISBN 8088880610
- ↑ Népszabadság Online: Fico: Szvatopluk volt első királyunk. [2008. szeptember 16-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. október 5.)
- ↑ MN Magyar Nemzet. [2011. június 12-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2009. október 5.)
Kapcsolódó szócikkek
További információk
- A Smer honlapja (szlovákul)
- The Slovak Spectator interjú (angolul)
- Fico példaképe egy haramia – Index, 2008. január 3.
- Fico útja az abszolút hatalomig – Új Szó, 2012. április 4.
Előző Iveta Radičová | Szlovákia miniszterelnöke ![]() 2012. április 4. – 2018. március 22. | Következő Peter Pellegrini |
Előző Mikuláš Dzurinda | Szlovákia miniszterelnöke ![]() 2006. július 4. – 2010. július 8. | Következő Iveta Radičová |
Politikaportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap