Szabolcsi földvár
Szabolcsi földvár | |
![]() | |
Ország | ![]() |
Mai település | Szabolcs |
Tszf. magasság | 95 m |
Épült | 10. század |
Elhagyták | 1241-42 (tatár támadás) |
Állapota | falak felismerhetőek |
Típusa | földvár |
Építőanyaga | föld, fa |
Elhelyezkedése | |
![]() ![]() Szabolcsi földvár Pozíció Magyarország térképén | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Szabolcsi földvár témájú médiaállományokat. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/1d/Szabolcs_earthwork%2C_sculpture_of_chieftain_Szabolcs.jpg/220px-Szabolcs_earthwork%2C_sculpture_of_chieftain_Szabolcs.jpg)
A szabolcsi földvár a Tisza folyó bal partján, a mai Szabolcs település közvetlen közelében található erődítmény, amelyet a régészeti feltárások eredményei szerint 950 körül emeltek.[1]
A vár története
A Kárpát-medencében letelepülő magyar törzsek egyikének vezéri szálláshelye lehetett. Anonymus szerint Szabolcs vezér építtette a honfoglalás után.[1]
A földvár két oldala a Tisza akkori magaspartján épült, míg a harmadik, leghosszabb oldalon mesterséges folyóágat ástak ki, így az erődítmény szigetként emelkedett ki a környező vizekből. A sáncok szerkezete eredetileg rácshálós rendszerben összecsapolt fagerendákból állt, ezt aztán földdel töltötték ki. A 337 x 225 x 387 méteres háromszög alaprajzú földvár területe 3,3 hektár. A falakon három helyen látható áttörés helyén voltak egykor a kikövezett várkapuk. A belső részen látható mélyedés ciszterna vagy kút lehetett.[1]
Az egységes magyar államot létrehozó István király idejében ez a vidék is a keresztény uralkodó hatalmába került, így benne tartotta székhelyét Szabolcs királyi vármegye ispáni tisztségviselője.
A várat a 11. század második felében megerősítették, a falak magasságát emelték, belső oldalait vastagították, mivel újra és újra feldúlták vidékét a Kárpát-medencébe betörő úz és kun törzsek (1068, 1085, 1091). Az első korabeli forrás a várral kapcsolatban az 1092-es szabolcsi zsinatról emlékezik meg, amikor az Árpád-házi Szent László király elnökletével összeülő egyházi és világi méltóságok elfogadták II. Orbán pápa határozatait.
A középkori oklevelekből ismert a királyi vármegyék politikai felépítése. Élükön az uralkodó által kinevezett ispán állt. Beosztottai a várnagy, aki a várbeliek mindennapjait irányította, valamint a hadnagy, aki országos méretű hadjárat alkalmával vezette a fegyveres szolgálatra kötelezett szabad embereket, a várjobbágyokat. A hatalmi hierarchia legalsó részén a várat kiszolgáló, állattartással, földműveléssel, kisebb mértékben kézművességgel foglalkozó várnépek álltak, de a korai időszakban még létezett a rabszolgatartás intézménye is.
Miután II. Endre király nagyrészt eladományozta a szabolcsi ispánság földjeit is, meggyengült a fegyveres szabadok tábora. Így az országra zúduló tatárjárás idején a mongol lovasseregek elfoglalták és lerombolták Szabolcs várát, mely ezután elvesztette katonai jelentőségét.
A települést és a várat 1266 előtt királyi adományul a Szentemágócs nemzetség egyik ága kapta, amely aztán innen Szabolcsinak is nevezte magát, és 1380-ig volt itt birtokos.[1]
A 18. századtól a vár belső részében volt a falu temetője. 1896-ban millenniumi emlékművet emeltek a vár egyik falán. 1996-ban, a honfoglalás millecentenáriuma alkalmából a bejáratnál elhelyezték Szabolcs vezér szobrát.
A földvár ma a 3821-es út Szabolcson átvezető szakaszáról észak felé letérve, a Petőfi úton érhető el a legegyszerűbben, de vízitúrázók könnyen elérhetik a Tisza felől is.
Képgaléria
- Főbejárat
- A bejárat a falról nézve
- Millenniumi emlékmű, háttérben a falu
- A vár belső része
- A földvár légi fotón
- A földvár légi felvételen
- A földvár a magasból
- A földvár légifotón 1.
- A földvár légifotón 2.
- A földvár légifotón 3.
- A földvár légifotón 4.
- A szabolcsi vár makettje a dinnyési Várparkban
Jegyzetek
- ↑ a b c d KMTL-Németh Péter
Források
- ↑ KMTL-Németh Péter: Korai magyar történeti lexikon : 9–14. század. Főszerk. Kristó Gyula. Budapest: Akadémiai Kiadó. 1994. 614. o. ISBN 963 05 6722 9
- Szabolcsi földvár
További információk
- A szabolcsi földvár rajza
- Szabolcs a vendégvárón
- Móricz Zsigmond: A szabolcsi földvár Archiválva 2011. április 23-i dátummal a Wayback Machine-ben
- ↑ Petkes 2017: Petkes Zsolt (szerk) – Sudár Balázs (szerk): Hétköznapok a honfoglalás korában. Budapest: Helikon. 2017. = Magyar őstörténet, 5.~oldal=132–139. ISBN 978-963-227-994-7
Középkorportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap