Sziládi János
![]() | Nem tévesztendő össze a következővel: Szilády János. |
Sziládi János | |
Született | Szilágyi János 1939. április 11. Budapest |
Elhunyt | 1999. augusztus 18. (60 évesen) Budapest |
Állampolgársága | magyar |
Nemzetisége | magyar |
Foglalkozása | könyvkiadó, író, színházigazgató |
Iskolái | Eötvös Loránd Tudományegyetem (–1964) |
Sírhelye | Farkasréti temető (6/19(6/1/A)-1-120)[1] |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Sziládi János (eredeti neve: Szilágyi János) (Budapest, 1939. április 11. – Budapest, 1999. augusztus 18.) magyar könyvkiadó, író, színházigazgató.
Élete
A házat, amelyben laktak, a háborúban lebombázták. Vidékre került: a hegyvidék és a síkság találkozásánál épült faluba, Karácsodra. Itt telt a gyermekkora, s ide kötötték első, a későbbiekben is meghatározó tudatos emlékei.[2]
Középiskolai tanulmányait az Egri Gárdonyi Géza Tanítóképzőben, 1955–1959 közt végezte. Ott érettségizett.[3] [4]
Egyetemi tanulmányait az 1964-ben fejezte be az Eötvös Loránd Tudományegyetem Bölcsészettudományi Karának magyar–orosz szakán.[5]
1964-1965 között a Színháztudományi Intézet gyakornoka, 1968-1969 között miniszteri biztosa volt. 1965-1970 között a Művelődésügyi Minisztérium színházi főosztályának főelőadója volt. 1970-1974 között a Kortárs folyóirat olvasószerkesztőjeként dolgozott. 1974-1977 között a Magyar Nemzet rovatvezető-helyettese volt. 1977-1979 között a Magyar Szocialista Munkáspárt Központi Bizottság tudományos, kulturális és közoktatási osztályának munkatársa volt. 1979-1982 között a Nemzeti Színház igazgatója volt. 1982-1995 között a Móra Ferenc Ifjúsági Könyvkiadó igazgatója volt.
Művei
- Reggeltől reggelig (elbeszélések, 1975)
- A lehetőség (regény, 1977)
- A megnyitó (kisregény, 1980)
- Tapsrend (tanulmányok, kritikák, 1982)
- Kísérlet (regény, 1984)
- Az éjszaka történetei (kisregények, 1986)
- Epizódok egy kétemeletes ház hétköznapjaiból (regény, 1988)
- Az elveszett falu meséi (novellák, 1990)
Források
- Hermann Péter: Magyar és Nemzetközi Ki Kicsoda 1998 CD-ROM, Biográf Kiadó, Budapest, 1997 ISBN 963-9051-195
Jegyzetek
- ↑ http://www.bessenyei.hu/farkasret/abc.pdf, 2019. október 16.
- ↑ Vö.: Sziládi János: A megnyitó – Budapest, Szépirodalmi Kiadó, 1980. című könyv fülszövegét. – Hozzáférés: 2021. október 19.
- ↑ Gárdonyi Géza Ciszterci Gimnázium és Kollégium – iskolai tablók – Egri Gárdonyi Géza Tanítóképző IV. osztálya 1955−59 − Régi tablóképek/1951-1970, 1950-1960_09.jpg; A diákok 1. sorában a 7. diák Szilágyi János – Hozzáférés: 2021. október. 19.
- ↑ ”Az 1956-os forradalom és szabadságharc első napjaiban, Baranyai Ferenc igazgató kérésére, néhányan a tanítóképzőben (kollégiumban) maradtunk. Az akkor még zavaros napokban − az esetleges betörők ellen − esti jelenlétünkkel védtük az iskolai gyűjteményeket, berendezési tárgyakat. Éjfélekig az igazgatói szobában tartózkodtunk. Kártyáztunk. Ahogy rendeződött a helyzet haza utaztunk. Szilágyi Jancsi, egy másik iskolatársunkkal a kollégiumban maradt.
1957 januárjában, amikor visszatértünk, akkor mondta el Jancsi veszélyes történetüket. November elején megpróbálkoztak eljutni Budapestre. Késő este felkérezkedtek egy élelmsegítséget szállító teherautóra. Alig hagyták el a várost, amikor szemből éles fény világított rájuk. Az autó megállt. Tankok fénycsóvájából fegyveres orosz katonák jöttek elő és kocsijukat körbe fogták. Mindenkit leszállítottak az autóról és letérdeltették őket a tankok elé. Nehéz magyarázkodás és egyenkénti ellenőrző motozás után az oroszok nem találtak senkinél fegyvert. Egész éjszakán át térdepeltek a tankok előtt. Reggel visszafordították őket Egerbe.” – Orosz Gábor iskolatárs szóbeli közlése. (2021) - ↑ Érettségi után, 1959-ben, a debreceni Kossuth Lajos Tudományegyetem Bölcsészettudományi Karának magyar−orosz szakára jelentkezett, és oda is vették fel. Egy félévi tanulmányok után átjelentkezett a budapesti Eötvös Loránd Tudományegyetemre. Ott folytatta tanulmányait magyar−orosz szakon. Így az egyetemi tanulmányait, végig Szilágyi János néven, 1959−1964-közt végezte.
További információk
- Magyar színházművészeti lexikon. Főszerk. Székely György. Budapest: Akadémiai. 1994. ISBN 963-05-6635-4
- Kortárs magyar írók